OBH 1021/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte földkiadási ügyében az eljárás elhúzódását, továbbá azt, hogy részaránytulajdonának egy részét a földkiadási kérelmében megjelölt helyrajzi számú földrészletből nem adták ki.
	A beadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. §. (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 
	Tájékoztatás és iratok rendelkezésemre bocsátása céljából megkerestem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Csongrád Megyei Földművelésügyi Hivatalát (FM Hivatal). 

Megállapított tényállás
	Az FM Hivatal tájékoztatása és a rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítható, hogy panaszos édesapja, aki az 5/1586. számú Tsz. tulajdoni különlap tanúsága szerint 54,46 aranykorona értékű külterületi föld termelőszövetkezetbe való beviteli kötelezettsége alapján - valamint 7,28 aranykorona értékű juttatás jogcímén - keletkezett részaránytulajdonnal rendelkezett, a törvényes határidőben kérte az összesen 61,74 aranykorona értékű részaránytulajdonának megfelelő termőföld kiadását a forráskúti 047/10. helyrajzi számú tanyája körül lévő 039/7. és a 047/38. helyrajzi számú földrészletekből.
	Panaszos részére - az időközben elhunyt édesapjától örökölt 61,74 aranykorona értékű részaránytulajdon fejében - az FM Hivatal az 576/347/1998. számú határozatával már kiadott a tanyája körül 21,14 aranykorona értékű termőföldet. E határozat fellebbezés híján jogerőre emelkedett, s a jogerős határozat alapján a földhivatal panaszos tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezte. 
	Panaszos még 40,63 aranykorona értékű részaránytulajdonnal rendelkezik, melynek kiadása nem történt meg. Panaszos azonban ragaszkodik ahhoz, hogy a még ki nem adott részaránytulajdonát a földkiadási kérelmében megjelölt forráskúti 047/38. helyrajzi számú termőföldből adják ki arra hivatkozva, hogy e földrészlet egykor a tulajdonukat képező (ősi) föld volt. E földet azonban az FM Hivatal más arra jogosult olyan kérelmező tulajdonába adta, akinek panaszosétól eltérően nemcsak külterületen, hanem külterületen és belterületen is a föld Tsz.-be való beviteli kötelezettségével keletkezett részaránytulajdona.
	Az iratokból az is megállapítható, hogy az említett más jogosult részére földkiadást teljesítő FM hivatali határozat, s e határozatot helybenhagyó másodfokú közigazgatási határozat ellen panaszos minden esetben jogorvoslattal élt. A Csongrád Megyei Bíróság a 4.P.22.397/1999/4. számú jogerős ítélete szerint az ügyben eljárt közigazgatási szervek - panaszos által támadott - határozatai nem jogszabálysértők.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

A földkiadásra vonatkozó alapvető szabályokat az 1993. évi II. törvény (Tv.) tartalmazza. 
A Tv. 9/B. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."
A (2) bekezdés úgy szól, hogy "Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el."
A (3) bekezdés kimondja, hogy "A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz. Az iratok megőrzéséről az FM hivatal gondoskodik."
A (4) bekezdése szerint "A földkiadás során az FM hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el."
A Tv. 9/C. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "Azon részarány-tulajdonosok részére, akik az 5/B. § (1)-(2) bekezdése szerinti határidőben kérték részarány-tulajdonuk önálló ingatlanként történő kiadását az FM Hivatal nyilvános sorsolást tart a földek kiadását illetően, amelynek során a nyilvántartott AK értékeik figyelembevételével a földrészletek vonatkozásában kizárólag a kiosztási sorrendet állapítja meg."
A (2) bekezdés azt rendeli, hogy "A sorsolási jegyzőkönyv alapján az illetékes körzeti földhivatal - az állami költségvetés terhére - változási vázrajzot készít."
A (3) bekezdés rendelkezései előírják, hogy "A sorsolási jegyzőkönyv szerint készített változási vázrajz, kiosztási földkönyv és egyéb műszaki munkarészek alapján kialakított önálló földrészleteket az illetékes körzeti földhivatal az ingatlan-nyilvántartásban átvezeti. A kialakított önálló helyrajzi számú földrészletekre az FM Hivatal ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas végleges földkiadási határozatot hoz."
A (4) bekezdés szerint "Az illetékes körzeti földhivatal a földkiadási határozattal a részarány-tulajdonos részére kiadott földrészletet kitűzi és az ingatlant a tulajdonosnak - a tulajdonos aláírásával igazolt módon - birtokba adja."

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 15. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni."
A (2) bekezdés rendelkezése szerint "Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost."
A (3) bekezdése úgy szól, hogy "Ha a megkeresett szerv a kezdeményezéssel nem ért egyet a (2) bekezdésben megjelölt határidőn belül köteles azt véleményével ellátva felügyeleti szervéhez felterjeszteni. A felügyeleti szerv a felterjesztés kézhezvételétől számított harminc napon belül köteles állásfoglalásáról, illetőleg a megtett intézkedésről az országgyűlési biztost értesíteni."
Az Obtv. 29. § (2) bekezdése szerint
"E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak:
a) az Országgyűlés;
b) a köztársasági elnök;
c) az Alkotmánybíróság;
d) az Állami Számvevőszék;
e) a bíróság;
f) az ügyészség, kivéve az ügyészségi nyomozást végző ügyészségi szervet."

A vizsgálat rámutat arra, hogy az idézett rendelkezések szerint az országgyűlési biztos a bíróság hatáskörébe tartozó ügyben nem járhat el, mint ahogy a bíróság döntéseit sem vizsgálhatja felül, azonban a bíróság döntésére hivatkozik.
	A vizsgálat feltárta, hogy a földkiadás helyét rögzítő közigazgatási határozatot a bíróság felülvizsgálta, s a bíróság ítéletével panaszos jogorvoslati kérelmét elutasította. A döntés felülvizsgálatára az országgyűlési biztosnak nincs hatásköre, ezért a beadványnak a bíróság ítéletével érintett részét - e tájékoztatás mellett - hatáskör hiányában vizsgálat nélkül elutasítja.
	A vizsgálat rögzíti, hogy az FM Hivatal a földkiadási kérelem teljesítése során nemcsak a földkiadási kérelem teljesítésének sorrendjére vonatkozó szabályokat köteles megtartani, hanem a földkiadási kérelemnek a törvényben megszabott határidőben való teljesítésére is köteles. Az FM Hivatal ez utóbb említett kötelezettségének teljesítését elmulasztotta.
	A vizsgálat megjegyzi - hogy a Tv. a panaszosnak nem biztosít alanyi jogot arra, hogy részaránytulajdonának megfelelő föld ősi földből való kiadását igényelje - továbbá azt is, hogy az FM Hivatal eljárásának elhúzódását panaszosnak a kérelemben megjelölt helyrajzi számú ősi földből való földkiadás teljesítéséhez történő alaptalan ragaszkodása sem indokolja. A vizsgálat megállapította, hogy az FM Hivatal mulasztásával sérti panaszos jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogát, valamint tulajdonhoz való jogát is, mely az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény  (1), (2), (3) bekezdésére való hivatkozással az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében kezdeményezem az FM Hivatal vezetőjénél, hogy haladéktalanul hozzon panaszos földkiadási ügyében határozatot. Kérem, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi álláspontjáról, tett vagy tervezett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék. 
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint kezdeményezésem címzettjét is tájékoztattam.

Budapest, 2002. április 11.

Lenkovics Barnabás