OBH 6580/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa és az adatvédelmi biztos közös  jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása
	December első hetében több napilap tudósított arról, hogy a Magyar Posta Rt. vezetősége egyes postai alkalmazottakat hazugságvizsgáló készülék felhasználásával kérdezett ki. A poligráf (hazugságvizsgáló) alkalmazásának célja annak kiderítése volt, hogy ki juttatta el a sajtóhoz a Részvénytársaság Defend Kft.-vel kötött üzleti szerződéseit. A hír sajtóban való megjelenését követően beadvány érkezett az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezték a Magyar Posta Rt eljárását. A beadvány előterjesztőinek véleménye szerint a közszolgáltatást végző részvénytársaság megsértette dolgozóinak személyiségi jogait, hiszen poligráf alkalmazására csak büntetőeljárás keretében kerülhet sor. 
A panasz alapján az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében deklarált emberi méltósághoz való joggal összefüggő visszásság, illetve a személyes adatok védelméhez való jog (59. § (1) bekezdés) megsértésének gyanúja miatt vizsgálat indult.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
59. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog.
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény
A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény
A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
A személy- és tárgykörözésről szóló 2001. évi XVIII. törvény
A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
A nemzetközileg ellenőrzött termékek és technológiák Termékellenőrzési Jegyzékének Megállapításáról szóló 31/1998.(V.15) IKIM rendelet
A haditechnikai eszközök és szolgáltatások kiviteléről, behozataláról, illetve reexportjáról szóló 48/1991. (III.27.) Kormány rendelet

A megállapított tényállás
Áttekintve a poligráf felhasználásának lehetőségeiről szóló jogi szabályozást a következő tények állapíthatók meg. A jelenleg hatályos büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvénynek (Be.) csak a kommentárja szól néhány szót a poligráfos vizsgálat felhasználhatóságáról. A poligráf büntetőeljárásban való alkalmazásának lehetősége, és annak jogszerűsége egyébként a Be. 5. § (3) bekezdéséből vezethető le, amely a bizonyítás és a bizonyítékok értékelése szabadságának elvét határozza meg. Ezt az elvet erősíti a Be. 61. § (1) és (3) bekezdése is, mely előbbi a bizonyítás eszközeit csak példálózó jelleggel, és nem taxatíve sorolja fel. E rendelkezésekből, illetőleg a bizonyítás szabadságának elvéből kiindulva kimondható, hogy bizonyítékká válhat minden olyan tény, adat, körülmény, amely a bizonyítás során a bizonyítási eszközből nyerhető. A gyakorlatban azonban a mai napig vitatott, hogy bizonyos eljárások, így például a poligráfos vizsgálat, ill. az azokból származó bizonyítékok a bizonyítási eljárás során felhasználhatók-e vagy sem. Az élő joggyakorlat azt mutatja, hogy a büntetőeljárás folyamán, elsődlegesen a nyomozás operatív (vizsgálati) szakaszában kerülhet sor poligráf használatára, de alkalmazásának szükségessége felmerülhet a bizonyítási eljárás során is. A bírói gyakorlat a hazugságvizsgálat felhasználhatóságát a pszichológiai szakértői vizsgálat keretében fogadta el. (BH 1997.115.) A rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 41. § kiegészíti a Be. hiányos rendelkezéseit, amikor kimondja, hogy a rendőrség a büntetőeljárásban az ügyben érintettet, ha előzetesen írásban hozzájárul, illetve gyermekkorú vagy fiatalkorú esetében törvényes képviselőjének írásos hozzájárulásával műszeres (poligráfos) vizsgálat alkalmazásával ellenőrizheti.
A 2003. január 1-jén hatályba lépő új büntetőeljárásról szóló törvény (1998. évi XIX. tv.) a nyomozás szabályai között rendelkezik a poligráf alkalmazhatóságáról. A 180. § szerint a gyanúsított kihallgatása során felhasználható a poligráf, de a vallomás ily módon történő vizsgálatához a gyanúsított belegyezése kell. Ilyenkor a vizsgálat jogszerűségét biztosító eljárási garanciaként szaktanácsadó igénybevétele kötelező. Az új Be. tehát már konkrétan rendelkezik a hazugságvizsgálatról, de annak alkalmazását csak a terhelt gyanúsítottá válását, vagyis az alapos gyanú közlését követően, az érintett beleegyezése mellett teszi lehetővé. Ez a törvény a poligráf felhasználását fiatalkorú terheltek esetében teljességgel kizárja, az sem a nyomozati, sem az ügyészi, sem a bírói szakban nem vehető igénybe.
A poligráf büntetőeljáráson kívüli alkalmazhatóságáról egyedül a személy- és tárgykörözésről szóló 2001. évi XVIII. törvény rendelkezik. E törvény 12. § (1) bekezdése az eltűnt személyek és tárgyak felkutatására, illetve ismeretlen személy, vagy holttest személyazonosságának megállapítására indult államigazgatási eljárásban (körözés) teszi lehetővé a rendőrség számára a poligráf alkalmazását, ha ahhoz a meghallgatni kívánt személy – gyermekkorú vagy fiatalkorú esetében törvényes képviselője – előzetesen írásban hozzájárult.
A poligráf büntetőeljárási szerepét mutatja továbbá a nemzetközileg ellenőrzött termékek és technológiák termékellenőrzési jegyzékének megállapításáról szóló 31/1998 (V.15.) IKIM valamint a haditechnikai eszközök és szolgáltatások kiviteléről, behozataláról illetve reexportjáról szóló 48/1991. (III.27.) Kormány rendeletek. E rendeletek mellékletükben a poligráfot, mint neurofizikai reakciót vizsgáló berendezést a bűnfelderítő eszközök között nevesítik. 
	A poligráf alkalmazhatóságát tehát a hatályos jogi szabályozás konkrét hatóság, illetve igazságszolgáltatási szerv törvényileg szabályozott eljárásához, eljárásaihoz köti.

A vizsgálat megállapításai
	Az Alkotmány 8. § (1) bekezdése szerint az ember alapvető jogainak, így a személyhez fűződő jogoknak a tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége. Az általános, mindenkit megillető személyiségi jogot deklarálja az Alkotmány 54. § (1) bekezdése, kimondva, hogy minden embernek veleszületett joga van az emberi méltósághoz. Az alaptörvény 59. § (1) bekezdése alapján a “Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog”.
A személyiségi jogok vonatkozásában a Polgári Törvénykönyv (Ptk.) 75. § (1) bekezdése kimondja, hogy a “személyhez fűződő jogokat mindenki köteles tiszteletben tartani. E jogok a törvény védelme alatt állnak.” A Ptk. 76. § a személyhez fűződő jogok sérelmei között említi meg - az itt található felsorolás nem taxatív – a becsület és az emberi méltóság megsértését is.  A Ptk. két említett szakaszának együttes értelmezésével határozható meg a személyhez fűződő jogok, illetve személyiségi jogok lényeges tartalma, nevezetesen az, hogy a jogalanyok autonómiájának, önrendelkezésének, méltóságának van egy olyan magja, amelyet mindenki, még az állam is köteles tiszteletben tartani, ami felett senki más nem rendelkezhet. “Az Alkotmánybíróság az emberi méltósághoz való jogot az ún. általános személyiségi jog egyik megfogalmazásának tekinti.(...) Az általános személyiségi jog “anyajog”, azaz olyan szubszidiárius alapjog, amelyet mind az Alkotmánybíróság, mind a bíróságok minden esetben felhívhatnak az egyén autonómiájának védelmére, ha az adott tényállásra a konkrét, nevesített alapjogok egyike sem alkalmazható.” [8/1990. (IV. 23.) AB hat.] A konkrét esetre vonatkoztatva ez a védelmezni kívánt autonómia jelenti azt is, hogy az állampolgár részére biztosítani kell a szabad döntés lehetőségét a poligráfos vizsgálatban való részvétel kérdésében.
	A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (Avtv.) előírásai szerint a poligráf alkalmazása személyes, sőt akár különleges adatok kezelését jelenti, amely akkor jogszerű, ha ahhoz az érintett hozzájárult, vagy azt törvény elrendeli. A magánszférában történő alkalmazására törvény nem ad felhatalmazást, az érintettek hozzájárulásának önkéntessége és befolyásolástól mentessége – a munkáltató és a munkavállaló közötti függőségi viszony miatt – objektíve nem áll fenn.
	A poligráfos vizsgálat alkalmazását megelőzően a Magyar Posta Rt. üzleti titkai kerültek nyilvánosságra. A Munka Törvénykönyve (Mt.) 103. § (3) bekezdése alapján a munkavállaló köteles a munkája során tudomására jutott üzemi (üzleti) titkot, valamint a munkáltatóra, illetve tevékenységére vonatkozó alapvető fontosságú információkat megőrizni. Amennyiben a munkavállaló e törvényi előírásnak nem tesz eleget, megszegi a munkaviszonyból származó kötelezettségét. A munkavállaló vétkes kötelezettségszegése esetén a munkáltatónak törvényben biztosított joga, hogy azt - a kötelezettségszegés súlyosságától függően - kártérítési vagy rendkívüli felmondási jogának érvényesítésével szankcionálja, ehhez azonban előzetes bizonyítási eljárást kell lefolytatnia a kötelezettségszegő kilétének, a kár bekövetkeztének és mértékének, a kötelezettségszegés súlyosságának megállapítása érdekében. Ennek a bizonyítási eljárásnak az alapvető szabályait sem a Mt., sem más speciális jogszabály nem rendezi, így erre az eljárásra is a generális jogszabály, vagyis a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni.
	A jogosult tehát [Ptk 75. § (1) bek.] a személyiségi jogainak sértetlenségét mindenkivel szemben követelheti. A személyiségi jogok körébe tartozó bármely jogosítvány, így a szabad döntési lehetőség, a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog sérelmét előidéző magatartás objektíve jogellenes, a Ptk., az Avtv., illetve a Btk. által tiltott, illetve szankcionált. A jogellenességet kizáró okokról az említett törvények rendelkeznek. A Polgári Törvénykönyv 75. § (3) bekezdése például kimondja, hogy nem sérti a személyhez fűződő jogokat az a magatartás, amelyhez a jogosult hozzájárult, feltéve, hogy a hozzájárulás megadása társadalmi érdeket nem sért vagy veszélyeztet. A hozzájárulásnak - ugyanis csak ekkor fogadható el jogellenességet kizáró okként - önkéntesnek kell lennie. Mivel azonban a Magyar Posta Rt. mint munkáltató és alkalmazottai, mint munkavállalók között egyfajta függőségi jogviszony áll fenn - a munkavállaló a poligráfos vizsgálatban való részvétel megtagadása esetén joggal félhet állásának elvesztésétől, és attól, hogy indokolatlanul gyanúsítottá válhat - a hozzájárulás megadásának önkéntessége nem vélelmezhető. Kizárhatja még a sérelmet előidéző magatartás jogellenességét jogszabály felhatalmazása is. A Magyar Posta Rt. azonban hazugságvizsgáló igénybevételére vonatkozó jogszabályi felhatalmazással nem rendelkezik, eljárása során poligráfot nem alkalmazhat. Poligráfos vizsgálatot - törvényi felhatalmazás alapján - csak büntetőeljárás során és csak a nyomozó hatóság és a bíróság, valamint azon kívül csak a személy- és tárgykörözés keretében a rendőrség alkalmazhat. A Magyar Posta Rt. által lefolytatott poligráfos vizsgálat jogellenessége tehát egyik szempontból sem zárható ki, így az kétséget kizáróan jogsértő.
Mindezek alapján megállapítható, hogy a Magyar Posta Rt. a hazugságvizsgáló felhasználásával egyrészt megsértette alkalmazottainak személyiségi jogát, és ezáltal az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében deklarált emberi méltósághoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott, másrészt a személyes adatok védelméhez fűződő alkotmányos jogot (59. § (1) bekezdés) megsértve jogellenesen kezelte, illetve dolgoztatta fel az érintettek adatait.
Az üzleti titok megsértését a törvény bünteti. A Büntető Törvénykönyv 300. § (1) bekezdése szerint "aki üzleti titkot haszonszerzés végett, vagy másnak vagyoni hátrányt okozva jogosulatlanul megszerez, felhasznál vagy nyilvánosságra hoz büntettet követ el és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő". A Magyar Posta Részvénytársaságnak tehát az elkövető kiléte megállapításában, a tényállás felderítésében törvényben biztosított büntetőeljárás is a rendelkezésére állt, amelynek keretében a nyomozó hatóság a törvényi előírásoknak megfelelően, jogszerűen alkalmazhatta volna a poligráfos vizsgálatot. Ez a tény a Magyar Posta Rt. által előidézett alkotmányos joggal összefüggő visszásságot még súlyosabbá teszi.

Ajánlás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében, illetve a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 25. § (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján:
kezdeményezzük a Magyar Posta Rt. Vezérigazgatójánál a további poligráfos vizsgálatok megszüntetését;
felszólítjuk a Magyar Posta Rt. Vezérigazgatóját, gondoskodjon arról, hogy a poligráfos vizsgálat során keletkezett személyes (különleges) adatokat mind a postán, mind a vizsgálatokat végző cégnél töröljék.

Budapest, 2002. január 14.

Dr. Lenkovics Barnabás
Dr. Péterfalvi Attila