OBH 6501/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Haraszti Katalin
Az eljárás megindulása:
A menekült státusszal rendelkező jugoszláv állampolgár (a továbbiakban: panaszos) azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a diákhitel kérelmét a Diákhitel Központ Rt. azzal az indokkal utasította el, hogy a panaszos nem magyar állampolgár.
A megállapított tényállás:
A panaszost a Menekültügyi és Migrációs Hivatal 1999. január 29-én kelt határozatával menekültként elismerte. A panaszos a menekültek személyi igazolványával tartózkodik Magyarországon, lakhelyét a Magyar Vöröskereszt Menekültszolgálata biztosítja.
A panaszos 2001. X. 26-án a 01812114. számú hiteligénylési adatlapon diákhitel iránti kérelmet terjesztett elő. A Diákhitel Központ Rt. 2001. november 7-én kelt levelében a kérelmet azzal utasította el, hogy a panaszos azért nem jogosult a diákhitelre, mert a 119/2001. (VI. 30.) Korm. rendelet 3. §-a és a Diákhitel Központ Rt. üzletszabályzatának 11. pontja szerint a hallgatói hitel igénybevételére csak magyar állampolgár jogosult.
A vizsgált alkotmányos jogok:
•	A menedékhez való jog: “A Magyar Köztársaság törvényben meghatározott feltételek szerint - ha sem származási országuk, sem más ország a védelmet nem biztosítja - menedékjogot nyújt azoknak a nem magyar állampolgároknak, akiket hazájukban, illetve a szokásos tartózkodási helyük szerinti országban faji, nemzeti hovatartozásuk, meghatározott társadalmi csoporthoz tartozásuk, vallási, illetőleg politikai meggyőződésük miatt üldöznek, vagy üldöztetéstől való félelmük megalapozott”. [Alkotmány 65. § (1)].
•	Művelődéshez való jog: “(1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg”. (Alkotmány 70/F. §)
Az alkalmazott jogszabályok:
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - hatóság:
a közigazgatási feladatot ellátó szerv;
a közigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv e jogkörében;
a fegyveres erők;
a rendvédelmi szerv;
a nemzetbiztonsági szolgálat;
a nyomozó hatóság, ideértve az ügyészségi nyomozást végző ügyészségi szervet is;
a helyi önkormányzat és a kisebbségi önkormányzat;
a kötelező tagság alapján működő köztestület;
a közjegyző;
a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó.
•	A menedékjogról szóló 1997. évi CXXXIX. törvény 
17. § (1) A menekültet, ha törvény vagy kormányrendelet másképp nem rendelkezik - a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel - a magyar állampolgárokra vonatkozó jogok illetik meg, és kötelezettségek terhelik.
(2) A menekült
a) nem rendelkezik választójoggal;
b) nem hadköteles;
c) nem tölthet be olyan munkakört, illetőleg feladatkört, amelynek ellátását jogszabály magyar állampolgársághoz köti.
•	A hallgatói hitelrendszerről és a Diákhitel Központról szóló 119/2001. (VI. 30.) Korm. rendelet
1. § A hallgatói hitelrendszer célja, hogy minden fiatal számára esélyt teremtsen a felsőoktatásban való részvételre, függetlenül az egyén, illetve családja anyagi teherviselő képességétől, valamint hogy a Kormány hosszú távon biztosítsa az általánosan hozzáférhető, tömeges és minőségi felsőoktatás fenntarthatóságának feltételeit a magyar gazdaság fejlesztése érdekében. E célok hosszú távon is biztonságos és költséghatékony megvalósítása céljából, valamint a diákhitel rendszer méretei, társadalmi, gazdasági és költségvetési kihatásai miatt a Kormány a hallgatói hitelrendszert a megfelelő állami intézmények és állami tulajdonú szervezetek bevonásával, valamint a Diákhitel Központ Részvénytársaság és ezen szervezetek közötti szoros együttműködés elősegítésével kívánja létrehozni és működtetni, beleértve annak forrásteremtési, hiteligénylési, folyósítási és törlesztéssel kapcsolatos folyamatait.
3. § Hallgatói hitelre - egyéni hitelbírálat és kockázatértékelés nélkül - az a magyar állampolgár jogosult, aki
a felsőfokú akkreditált iskolai rendszerű szakképzésben, valamint felsőoktatási intézmény által folytatott akkreditált főiskolai és egyetemi szintű alapképzésben, kiegészítő alapképzésben vesz részt - államilag finanszírozott, illetőleg költségtérítéses - beiratkozott hallgatóként az Ftv. által meghatározott képzési formákban,
a hallgatói hitel igénylésének időpontjában a 35. életévét még nem töltötte be,
a hallgatói jogviszonya nem szünetel,
akinek a hitel igénylésekor nincs érvényes hallgatói kölcsönszerződése a Diákhitel Központ Rt.-vel.
A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat első szakaszában áttekintettük, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosának, illetve általános helyettesének vizsgálati jogköre kiterjed-e a Diákhitel Központ Részvénytársaságra. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos hatásköre a hatóságok, illetve közszolgáltatást végző szervek eljárására, ennek során hozott határozatára, illetve a hatóság intézkedésének elmulasztására terjed ki. 
Az Obtv. a 16. § (1) bekezdésében megjelölt szervtípusok közül csak a hatóság fogalmát értelmezi. Az Obtv. az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy csak kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe. 
A 119/2001. (VI. 30.) Korm. rendelet 1. § értelmében “a hallgatói hitelrendszer célja, hogy minden fiatal számára esélyt teremtsen a felsőoktatásban való részvételre, függetlenül az egyén, illetve családja anyagi teherviselő képességétől, valamint hogy a Kormány hosszú távon biztosítsa az általánosan hozzáférhető, tömeges és minőségi felsőoktatás fenntarthatóságának feltételeit a magyar gazdaság fejlesztése érdekében”. Az idézett jogszabályi rendelkezés alapján kétség sem férhet ahhoz, hogy a Diákhitel Központ Rt. állami feladatot lát el, nevezetesen az Alkotmány 70/F. § (2) bekezdésében meghatározott állami támogatás megvalósulásának egyik formája, és ahhoz sem, hogy az említett hitel – mint szolgáltatás – folyósítása tekintetében monopolhelyzetben van. Az említett indokok alapján az országgyűlési biztosok vizsgálati jogköre kiterjed a hallgatói hitel igénybevételének, illetve elutasításának vizsgálatára. 
A vizsgálat második szakaszában a menedékjog tartalmát elemeztük. A menedékjogról szóló 1997. évi CXXXIX. törvény (a továbbiakban: menedékjogi törvény) 17. § (1) bekezdése értelmében a menekültet, ha törvény vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik, általában a magyar állampolgárokra vonatkozó jogok illetik meg, és kötelezettségek terhelik.
Figyelemmel arra, hogy a menekültet sem a menedékjogi törvény, sem a hallgatói hitelrendszerről és a Diákhitel Központról szóló 119/2001. (VI.30.) Korm. rendelet nem zárja ki a diákhitelre jogosultak köréből, ezért arra a magyar állampolgárokra irányadó szabályok, illetve feltételek szerint jogosult.
A leírtak alapján a panaszos diákhitel iránti kérelmének külföldi állampolgárságára történő hivatkozással történő elutasítása az Alkotmány 65. § (1) bekezdésében biztosított menedékhez, továbbá az Alkotmány 70/F. § (1) bekezdésében biztosított művelődéshez való joggal összefüggésben eredményezett visszásságot. 
Ajánlás
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy 
•	a Diákhitel Központ Rt. vezérigazgatója intézkedjen az Üzletszabályzat 11. pontjának a menedékjogról szóló 1997. évi CXXXIX. törvény 17. § (1) bekezdésének megfelelő kiegészítéséről, annak érdekében, hogy a menekültek hallgatói hitel iránti kérelmét a magyar állampolgárokra irányadó szabályok szerint bírálják el;
•	saját hatáskörében eljárva intézkedjen a panaszos elutasított kérelmének a menedékjogról szóló 1997. évi CXXXIX. törvény 17. § (1) bekezdésének megfelelő felülvizsgálatáról.
Budapest , 2002. január 29.
Takács Albert