OBH 6395/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Az eljárás megindulása
B.E. ceglédi lakos hivatalomhoz írt panaszában Cegléd Polgármesteri Hivatalának eljárását sérelmezte. Beadványa szerint az önkormányzat készülő zajvédelmi rendeletével kapcsolatban közérdekű  bejelentéssel, ill. javaslattal fordult a polgármesterhez, javaslatára azonban választ nem kapott.
A panasz alapján az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamisággal és a 64. §-ában  foglalt petíciós joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
A megállapított tényállás
A panaszos Cegléd polgármesteréhez címzett levelében arról tájékoztatta a hatóságot, hogy lakókörzetében kora tavasztól késő őszig motorosok randalíroznak, a megengedett sebességet többszörösen túllépve közlekednek, motorjaik bőgetésével elviselhetetlen zajt okoznak, zavarva a lakók nyugalmát. Ősszel ehhez még a gyakori petárdázás is hozzájárul, végképp lehetetlenné téve a környékbeli lakók pihenését.
Panaszos a polgármester segítéségét és intézkedését kérte annak érdekében, hogy megszűnjön ez az állapot. Javasolta, hogy a város készülő zajvédelmi rendeletében kifejezetten tiltsák meg és szankcionálják ezeket a cselekményeket. Levelére a Polgármesteri Hivatal Műszaki Irodájától azt a választ kapta, hogy az általa jelzett probléma rendőrségi hatáskörbe tartozik, ezért beadványát a városi rendőrkapitánysághoz tették át. Egy hónap elteltével panaszos újabb levelet kapott a Műszaki Irodától, melyben arról tájékoztatták, hogy bejelentése túl általános, így konkrét intézkedést a rendőrség sem tud tenni. A panaszosnak küldött értesítések egyike sem tartalmazott indokolást vagy részletesebb kioktatást.
Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok
•	Alkotmány:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
•	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi  LXV. törvény
•	A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény
•	Az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII.28.) Korm. rendelet
•	A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. törvény
A vizsgálat megállapításai
A helyi önkormányzat rendeletalkotási jogkörének kereteit az Alkotmány valamint a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény szabályozza. Az önkormányzati törvény 16. § (1) bekezdése felhatalmazza a képviselő-testületet arra, hogy a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkosson. Tehát a települési önkormányzat a magasabb szintű jogszabállyal nem rendezett helyi társadalmi viszonyok szabályozása körében elsődleges, eredeti jogalkotási jogkörrel rendelkezik, míg a törvény által már szabályozott társadalmi viszonyok körében az önkormányzatot törvény felhatalmazása alapján végrehajtási rendelet megalkotásának joga illeti meg. Bár a szabálysértési törvény 1. § (1) bekezdése lehetővé teszi az önkormányzatok számára, hogy valamely magatartást rendelettel szabálysértésnek nyilvánítsanak, a panaszos által sérelmezett esetben erre nincs szükség, hiszen ezeket a cselekményeket egy magasabb szintű jogszabály, az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII.28.) Korm. rendelet már minősítette, ill. szankcionálta. A panaszos által felvetett problémakörben az önkormányzatnak a prevenció és a hatékonyabb végrehajtás biztosítása a feladata.
A panaszosnak küldött hatósági levelek egyike sem tartalmazott tájékoztatást arról, hogy a sérelmezett magatartások a hatályos jogi szabályozás szerint szabálysértésnek minősülnek, ezen belül pedig nem csak közlekedési, közbiztonsági szabálysértésnek, hanem csendháborításnak is, és ez utóbbi esetén a szabálysértési eljárás lefolytatására a települési önkormányzat jegyzője is jogosult. A megfelelő tájékoztatás elmaradásának következménye az, hogy panaszos hivatalomhoz írt beadványában többször, visszatérően teszi fel azt a kérdést, hogy nyugalma érdekében mely hatóságtól kérhetne védelmet vagy intézkedést.
Az olyan alkotmányos védelemben részesülő értékek, mint a polgárok egészsége, testi épsége, egészséges környezete megóvása érdekében az önkormányzat korlátozó, ill. kötelező tartalmú előírások megalkotására jogosult. Ez a jogosultság az alanyi jogok védelme oldaláról egyúttal kötelezettséget is jelent, így ilyen előírások megalkotása a panaszos által jelzett elszaporodó szabálysértések prevenciója körében - panaszos polgármesterhez címzett levele valójában ezt célozta - ténylegesen indokolt is lett volna, a rendelkezésemre bocsátott adatok szerint azonban ez elmaradt.
Az Alkotmány 64. §-ában deklarált petíciós jog érvényesülésének egyik formája az, hogy az állampolgárok közérdekű bejelentésekkel, javaslatokkal fordulhatnak az állami szervekhez. A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. törvény (továbbiakban: a törvény) 4. § szerint a közérdekű bejelentés - panaszos polgármesterhez intézett beadványa is ennek minősül - olyan körülményre, hibára vagy hiányosságra hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása, illetőleg megszüntetése a közösség érdekét szolgálja. A közérdekű bejelentés felhívhatja a figyelmet olyan magatartásra vagy tényre is, amely jogszabályba ütközik. A közérdekű javaslat társadalmilag hasznos cél elérésére irányuló kezdeményezés. A közérdekű bejelentés javaslatot is tartalmazhat. A törvény 11. § (1) bekezdése szerint a közérdekű bejelentés elintézésére hivatott szerv - jelen esetben Cegléd Polgármesteri Hivatala - köteles a bejelentést kivizsgálni, a vizsgálat befejezésekor a tett intézkedésről vagy annak mellőzéséről a bejelentőt írásban értesíteni, és az értesítésben állásfoglalásának indokait közölni. Panaszos közérdekű bejelentésével összefüggésben a polgármesteri hivatal e kötelezettségének nem tett eleget, eljárása a petíciós joggal összefüggésben visszásságot okozott.
Az állampolgárok által gyakorolt petíciós jog egyrészt a közvetlen demokrácia egyik megnyilvánulási formája, másrészt az alapjogok érvényesülésének egyik biztosítéka is. Érvényesülése a jogállamiság egyik legfontosabb garanciája. Szükségesnek tartom a petíciós jog jelentőségét azért is hangsúlyozni, mert évről évre nő azoknak a hivatalomhoz írt panaszoknak a száma, melyekben az állampolgárok a polgármesteri hivatalok és a lakosság közötti kommunikáció hiányát sérelmezik. Ezeknek a kommunikációs lehetőségeknek a fejlesztése segíti az önkéntes jogkövetést, a jogszabályok betartásának, érvényesülésének hatósági ellenőrzését, és erősíti a hatósági eljárásba vetett bizalmat, ezért indokolt erre mind jogi, mind személyi, mind tárgyi szempontból fokozottabb figyelmet fordítani.
Mindezek alapján felhívom Cegléd Polgármesterének figyelmét arra, hogy a  közérdekű bejelentéseket az alkotmányos és törvényi előírásoknak megfelelően kezelje, ill. vizsgálja ki.

Budapest, 2002. október 7.

Lenkovics Barnabás