OBH 6389/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:
	A Világgazdaság újságírója fordult hozzám amiatt, hogy a diákhitel igénylésekor a Diákhitel Központ által kijelölt bankot lehet csak megjelölni folyósítási intézetnek, nem lehet szabadon megválasztani a számlakezelő bankot. Kérte, hogy vizsgáljam meg, hogy ez az eljárás sérthet- e állampolgári jogokat.

Érintett alkotmányos jogok:
•	A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. A jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogból ered a tisztességes eljáráshoz való jog. A vizsgált esetben a diáknak az a joga, hogy az általános szerződési feltételek kikötésekor tekintettel legyenek jogos érdekeire, és jogszabályban meghatározott jogaira [ Alkotmány 2. § (1) bekezdés].
•	A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit  A diákhitel az oktatáshoz való alkotmányos alapjog érvényesülését szolgálja [ Alkotmány 16. §].

Alkalmazott jogszabályok: 
•	A Polgári Törvénykönyv továbbiakban: Ptk. 198. § (2) bekezdése, mely szerint jogszabály a szerződés kötését kötelezővé teheti.  
205. § (3) bekezdés, mely szerint az általános szerződési feltétel az  (1) és a (2) bekezdésben foglaltak teljesülése esetén is csak akkor válik a szerződés részévé, ha alkalmazója lehetővé tette, hogy a másik fél annak tartalmát megismerje, és ha azt a másik fél kifejezetten vagy ráutaló magatartással elfogadta.
(4) bekezdés: A felek a szerződés megkötésénél együttműködni kötelesek, és figyelemmel kell lenniük egymás jogos érdekeire. A szerződéskötést megelőzően is a tájékoztatniuk kell egymást  a megkötendő szerződést érintő minden lényeges körülményről.
(7) bekezdés: Ha a szerződéskötési kötelezettség esetében  a szerződési nyilatkozatok eltérnek egymástól, a felek kötelesek álláspontjaik egyeztetését megkísérelni.
206. § (1) bekezdés: A szerződéskötési kötelezettség körében ha a felek nem állapodnak meg, a bíróság jogszabály eltérő rendelkezése hiányában- a szerződést létrehozhatja és tartalmát megállapíthatja.

•	A hallgatói hitelrendszerről és a Diákhitel Központról szóló 119/2001. (VI. 30.) Korm. rendelet (továbbiakban : rendelet)
1. §-a, mely szerint a hallgatói hitelrendszer célja, hogy minden fiatal számára esélyt teremtsen a felsőoktatásban való részvételre, függetlenül az egyén, illetve családja anyagi teherviselő képességétől, valamint, hogy a Kormány hosszú távon biztosítsa az általánosan hozzáférhető, tömeges és minőségi felsőoktatás fenntarthatóságának feltételeit a magyar gazdaság fejlesztése érdekében. 
3. §-a, mely szerint hallgatói hitelre - egyéni hitelelbírálat és kockázatértékelés  nélkül - az a magyar állampolgár jogosult, aki
a.) felsőfokú akkreditált iskolai rendszerű szakképzésben, valamint felsőoktatási intézmény által folytatott akkreditált főiskolai és egyetemi szintű alapképzésben, kiegészítő alapképzésben vesz részt - államilag finanszírozott, illetőleg költségtérítéses - beiratkozott hallgatóként az Ftv. által meghatározott képzési formákban,
- a hallgatói hitel igénylésének időpontjában a 35. életévét még nem töltötte be,
c.) hallgatói jogviszonya nem szünetel, 
d.) akinek a hitel igénylésekor nincs érvényes hallgatói kölcsönszerződése a Diákhitel Központ Rt-vel.
8. §-a, mely szerint a Diákhitel Központ Rt. üzletszabályzatában  köteles a hallgatói hitel nyújtásának az általános szerződési feltételeit meghatározni úgy, hogy az legalább a következőket tartalmazza.:
a.) hallgatói hitel folyósításának mértéke és gyakorisága,
b.) a hallgatói hitel kamatozás és a kamat kiszámításának módja,
c,) a hallgatói hitel igénybevételének és törlesztésének feltételeit, 
d.) a célzott kamattámogatás igénybevételének és a tartozás elengedésének feltételei,
e.) a szerződés felmondásának esetei és jogkövetkezményei.

•	A 39/1984. (XI. 5.) Mt. rendelet 4. §-a, mely  szerint, ha jogszabály másként nem rendelkezik a jogi személyek és a magánszemélyek szabadon választhatják meg, melyik erre felhatalmazott hitelintézettel kötnek bankszámla szerződést. 

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	A hozzám intézett beadványban előadottak, valamint a Diákhitel Központ Rt.  Jogi Irodájának tájékoztatása alapján az alábbi tényállást állapítottam meg: 
	A diákhitel igényléséhez vásárolható csomagban található szerződéstervezet jelöli meg a Postabankot számlavezetőnek. Jogszabály erről nem rendelkezik. Amennyiben a diák ezt nem fogadja el, nem jön létre a szerződés. A panaszolt kikötés a Diákhitel Központ Rt. által meghatározott általános szerződési feltételek részét képezi.  Ha a diák a blanketta szerződésen számlavezetőnek saját bankját jelöli meg, akkor kérelmét a Diákhitel Központ Rt. elutasítja.
	A vizsgálat során arra kell választ kapnunk, hogy éri-e alkotmányos jogaival összefüggő sérelem a diákhitelre alanyi jogot szerzett hallgatót azért, mert az általános szerződési feltételek között a postabankot kell elfogadnia számlavezetőnek.
	A Ptk szerint jogszabály a szerződés kötését kötelezővé teheti. Jelen esetben az általános szerződési feltéteket a rendelet értelmében a Diákhitel Központ Rt  üzletszabályzatában állapítja meg.
Az általános szerződési feltétel a Ptk szerint csak akkor válik a szerződés részévé ha alkalmazója lehetővé tette, hogy a másik fél azt megismerje és kifejezetten vagy ráutaló magatartással elfogadta. Ebből az következik, hogyha a diák nem fogadja el a Postabankot számlavezetőnek, akkor ez a kikötés nem válhat a szerződés részévé. Kérdés azonban, hogy ilyen esetben a Diákhitel Központ Rt. jogosult-e a hitelkérelem elutasítására.
	A Ptk 205- 206. §-ában foglaltak szerint a felek a szerződés megkötésénél együttműködni kötelesek, és figyelemmel kell lenniük egymás jogos érdekeire. Ha a szerződéskötési kötelezettség esetében a szerződési nyilatkozatok eltérnek egymástól, a felek kötelesek álláspontjaik egyeztetését megkísérelni. Ha  a felek a szerződéskötési kötelezettség körében nem állapodnak meg és a  kérdést jogszabály, vagy más rendelkezés sem rendezi, akkor a szerződést a szerződés céljának és tartalmának figyelembevételével a bíróság állapítja meg.
	Ez azonban általában hosszadalmas eljárásban történik, és a diákhitel célja éppen az, hogy a diák számára esélyt teremtsen a továbbtanuláshoz és ennek költségeit az adott félévben támogassa.
	Jelen esetben a felek eltérő nyilatkoztainak az egyeztetését segítheti a  pénzforgalomról és a bankhitelről szóló 39/1984. (XI. 5.) Mt. rendelet 4. §-a, mely  szerint, ha jogszabály másként nem rendelkezik a jogi személyek és a magánszemélyek szabadon választhatják meg, melyik erre felhatalmazott hitelintézettel kötnek bankszámla szerződést. A  diákhitelről szóló jogszabály másként nem rendelkezik, ezért a diáknak joga van megválasztani azt a felhatalmazott hitelintézetet, amellyel bankszámla szerződést köt.
	Ha a hitelre egyébként alanyi jogot szerzett diák kérelmét az eltérő nyilatkozat miatt a  Diákhitel Központ Rt. elutasítja, akkor ez sérti egyrészt az alkotmányban rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogot amiatt, hogy az egyeztetést a pénzforgalomról szóló jogszabályi rendelkezés ellenére a Diákhitel Központ meg sem kísérli, másrészt a diák oktatáshoz való alkotmányos alapjogát amiatt, hogy a képzésben az adott félévben a feltételek hiánya miatt nem tud részt venni. A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság orvoslását jelentené, ha az álláspontok egyeztetéseképpen  létrejönne a szerződés a diák eltérő nyilatkozatával is.
	Ennek elősegítése érdekében a következő kezdeményezéssel élek:
	Felkérem, a Diákhitel Központ Rt. vezérigazgatóját, hogy vegye fontolóra  a hallgatói hitel általános szerződési feltételeinek olyan módosítását, mely a hallgató számára akkor is lehetővé teszi a hitel folyósítását, ha  számlavezető bankként a szerződésben más bankot jelöl meg.

Budapest, 2001.  december 14.

Lenkovics Barnabás