OBH 6381/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása:
	A sukorói üdülő-tulajdonos egy közeli ingatlanon folytatott háziállattartást, valamint a polgármesteri hivatalhoz intézett bejelentései intézését sérelmezte.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Eljárásom során tájékoztatást kértem a polgármesteri hivatal jegyzőjétől a panasszal kapcsolatos álláspontjáról.
A megállapított tényállás:
	A panaszos bejelentése, melyben a háziállattartást kifogásolta, 2001. július 13-án érkezett Sukoró Község Polgármesteri Hivatalába. Ebben a panaszos előadta, hogy a hajnali órákban a tyúkok hangjára ébred. Tudomása szerint üdülőövezetben tilos baromfit tartani.
	Az állattartó 2001. július 23-án történt meghallgatásáról készült feljegyzés szerint a panaszolt szereti az állatokat, ezért vannak kutyái, macskái, egy-két néma kacsája és japán kakasa. Az állattartó úgy nyilatkozott, hogy az állatokat kedvtelésből tartja, haszonállatot nem tart. Ezt követően a polgármesteri hivatal képviselője felhívta a figyelmét, hogy az állattartásnál figyelemmel kell lennie arra, hogy a környezetét ne zavarja.
	A jegyző 2001. augusztus 23-án tájékoztatta a panaszost az állattartó nyilatkozatáról. Az állattartás megszüntetésére irányuló kötelezésre a jegyző nem látott lehetőséget, mert az állattartásról szóló önkormányzati rendelet nem határozza meg, mely állatfajokat lehet kedvtelésből tartani.
	A panaszos birtokvédelem iránti kérelme 2001. október 17-én érkezett a polgármesteri hivatalba.
	A jegyző részére 2001. november 19-én készített feljegyzés a 2001. november 7-én tartott helyszíni szemle megállapításait tartalmazza:
•	az állattartás a 725/1 és 725/2 hrsz-ú ingatlanon együtt valósul meg,
•	a négy kutya a 725/1 hrsz-ú ingatlanon kialakított kennelben él, egyéb állattartás ezen az ingatlanon nincs,
•	a 725/2 hrsz-ú ingatlanon az állattartó nyolc macskát, négy némakacsát, két japán tyúkot, egy normál tyúkot és egy kakast tart. Ezek az állatok nyáron a kertben szabadon mozoghatnak, télen egy kisebb kennelbe kerülnek, mely közvetlenül a nyaralóépület falához kapcsolódik.
Az állattartó úgy nyilatkozott, hogy az állatokat kedvtelésből tartja, étkezési célból nem hajlandó állatot tartani, azok "saját gyermekeit" jelentik. Felajánlotta, hogy ha bárkinek kell a kakas, azt odaadja, de csak akkor, ha nem fogyasztják el. A feljegyzés tartalmazza azt is, hogy a tartás körülményeiből és az elmondottakból egyértelműen megállapítható a nem fogyasztási célú állattartás.
	2001. december 7-én a jegyző a birtokvédelem iránti kérelem kiegészítésére hívta fel a panaszost, majd a 2001. december 14-én kelt határozatában, a kérelem tárgyában hatáskörének hiányát állapította meg.
Az ügy jogszabályi háttere:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
115. § (1) A tulajdonjogi igények nem évülnek el.
(3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve, ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
•	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
•	Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
3. § (1) Az állat tartásánál meg kell tartani az állategészségügyi, a közegészségügyi, a környezetvédelmi, valamint az állatvédelmi előírásokat; ezeket érvényesíteni kell az állat szállítása, forgalmazása, az állati eredetű élelmiszer és állati eredetű termék előállítása, feldolgozása, tárolása és forgalmazása során is.
•	Az állatok tartásáról szóló 3/1991. (VI.6.) sz. önk. rendelet
3. § (1) Sukoró község területén állat csak a jelen rendelet mellékletében felsorolt állattartási övezetekben és a II. fejezetben foglaltak szerint tartható.
(2) A rendelet alkalmazása szempontjából:
a) nagy haszonállat: ló, szarvasmarha, szamár, öszvér
b) kis haszonállat:
- sertés, juh, kecske, nyúl, nutria, egyéb prémes állatok,
- baromfifélék: tyúkféle, kacsa, liba, pulyka, gyöngyös
- galamb, méh
c) kedvtelésből tartott állat: eb, macska, díszmadár és egyéb kedvtelésből tartott állat
4. § (1) Az I. számú állattartási övezetben (üdülőterületen, zártkertben) kizárólag kedvtelésből tartott állat tartható.
8. § (3) A tulajdonos köteles állatát úgy tartani, hogy az:
a) a szomszédságban lévő lakók nyugalmát ne zavarja.
Az érintett alkotmányos jogok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
A vizsgálat megállapításai:
1. Az önkormányzatok jogosultak a településen az állattartás szabályait rendeletben meghatározni. Sukoró község közigazgatási területén az állattartást a 3/1991. (VI.6) számú rendelet szabályozza.
A panaszos azt kifogásolta, hogy a közeli ingatlan tulajdonosa az üdülő övezetben háziállatokat tart.
A rendelet üdülőterületen az állattartást korlátozottan engedélyezi, kizárólag kedvtelésből tartott állatok tartását teszi lehetővé. Az ingatlanon a 2001. november 7-én tartott helyszíni szemle idején kutyák, macskák, némakacsák, japán tyúkok, továbbá egy-egy tyúk és kakas élt.
A probléma megközelíthető a tartott állatok rendelet szerinti besorolását, illetve tartásuk módját vizsgálva.
A rendelet 3. § (2) bekezdésének c) pontja határozza meg, mely állatok tartoznak a kedvtelésből tartott állatok csoportjába: az ebek, a macskák, és a díszmadarak mellett a jogszabály nevesíti az "egyéb kedvtelésből tartott állat" kategóriát is.
Az ingatlanon lévő állatok közül az ebek és a macskák egyértelműen kedvtelésből tartott állatnak minősülnek; a némakacsa, a japán tyúk, a tyúk és kakas viszont baromfiféle, ezért a 3. § (2) bekezdés b) pontja alapján kis haszonállat.
Az állattartó nyilatkozatából és a tartás körülményeiből ugyanakkor arra lehet következtetni, hogy az állattartó a baromfiféléket nem haszonállatként, hanem kedvtelésből tartja. A gyakorlat azokat az állatokat tekinti haszonállatnak, amelyek fogyasztási, gazdasági haszonszerzési célt szolgálnak. Kedvtelésből tartott állatok esetében a tartás nem irányul jövedelemszerzésre. A tartás módját vizsgálva ezek az állatok nem tekinthetők haszonállatnak.
A kialakult helyzet lényege tehát az, hogy a panaszolt ingatlantulajdonos kedvtelésből, azaz mindenfajta haszonszerzési cél nélkül néhány olyan állatot is tart, amely a rendelet alkalmazása szempontjából kis haszonállatnak minősül. A rendelet - mint láttuk - nem sorolja fel az összes kedvtelésből tartható állatot, a leggyakrabban kedvtelésből tartott eb, macska és díszmadár megnevezése mellett alkalmazza az "egyéb kedvtelésből tartott állat" kategóriát.
Lovat is lehet kedvtelésből tartani, miközben a rendelet értelmében nagy haszonállat, míg eb is tartható haszonszerzési céllal.

2. A szomszédjog általános szabályát a Ptk. 100. §-a határozza meg: a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. Így pl. tilos gáz, füst, zaj útján a szomszédos telekre olyan áthatást gyakorolni, amely a szomszédot szükségtelenül zavarja, vagy amely jogai gyakorlását veszélyezteti.
A bírói gyakorlat a birtokháborítás fogalmát rugalmasan értelmezi, annak minősítve számos környezeti ártalmat is. A szomszédjogok védelme mellett ez által a birtokvédelem (Ptk. 188. § - 192. §) is a környezetvédelem egyik jogi eszközévé válhatott. A törvény értelmében, akit birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti a zavarás megszüntetését. A birtokos a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti.

3. Az állattartással összefüggő zavaró jelenségek többfélék lehetnek: általában az állatok bűze, hangja, vagy a nem megfelelő trágyakezelés. A panaszos és az állattartó nem szomszédok, azonban a szomszédság jogi fogalma tágabb, mint a köznapi értelme, a szomszédság határa jogilag addig terjed, ameddig maga a szükségtelen zavarás kiterjed. Szomszédok nemcsak a telekszomszédok, hanem mások is lehetnek. A kakaskukorékolás nyilvánvalóan nagyobb távolságra hallatszik, mint amennyire a közvetlenül szomszédos ház fekszik, ezért a panaszos a szomszédság fogalomkörébe tartozik.
Az állattartás során érvényesülnie kell, hogy az a szomszédok nyugalmának szükségtelen zavarása nélkül történjen. A szomszéd jogos érdeke, hogy a rendezett körülmények között, megfelelően tartott állatok se zavarják szükségtelenül a nyugalmát. A rendszerint nem haszonállatként tartott, egyre jobban elterjedő japán kakas hangja alkalmas lehet a környéken lakók nyugalmának zavarására.
A rendelkezésemre álló és fentebb ismertetett dokumentumok alapján megállapítottam, hogy az állattartást sérelmező panasz ügyében Sukoró Község Polgármesteri Hivatala eljárt, azt kivizsgálta. A jegyző a hozzá intézett birtokvédelmi kérelem tárgyában - helyesen - hatásköre hiányát állapította meg. Határozatának indokolása tartalmazza, hogy az ügy elbírálására a bíróság jogosult. Megnyugtató megoldást az jelenthet, ha a panaszos birtokvédelem iránt a bírósághoz fordul.
A Legfelsőbb Bíróság egy korábbi határozatában kifejtette, hogy az állattartás miatt indult birtokháborítási perben azt kell vizsgálni, hogy az adott környezet jellegére is tekintettel megvalósul-e olyan magatartás, amely az összes számba jövő érdek figyelembe vételével birtokháborító s környezetet sértő magatartásnak minősíthető.

4. A panaszos első bejelentésére a jegyző 2001. augusztus 23-án tájékoztató levélben válaszolt. A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. Amennyiben a hatóság szerint a panaszolt állattartás megszüntetésére nincs lehetőség, a lakossági panaszt határozatban kell elutasítani. Érdemi határozat hiányában az ügyfél nem élhet az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz való joggal. A határozathozatal elmaradása a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

5. Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem polgármester urat, hogy az állattartással kapcsolatos igazgatási ügyek érdemében az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 42. § (1) bekezdése alapján a jövőben határozat formájában döntsön.
Budapest, 2002. augusztus 23.
Lenkovics Barnabás