OBH 6376/2001.
Az adatvédelmi biztos és az állampolgári jogok országgyűlési biztosa közös jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:
	A panaszos amiatt fordult hozzám, hogy a Budapest Hegyvidék XII. kerületi Polgármesteri Hivatal anyakönyvi osztályának elektronikus nyilvántartásában házas emberként szerepel, holott még soha nem kötött házasságot. A téves adat úgy jutott a tudomására, hogy mennyasszonyával együtt éppen házasságkötési szándékát akarta bejelenteni, de ezt a nyilvántartásra hivatkozva elutasították. Az önkormányzat népesség-nyilvántartó csoportjához irányították, ahol a nyilvántartásban szintén házasként szerepelt. Kérdésére, hogy milyen okmányokon alapul a téves nyilvántartás, választ adni nem tudtak. Tájékoztatták arról, hogy az adatok  a BM. Központi Adatfeldolgozó Hivatalban találhatók, ezért a panaszos kiigazítási kérelméhez először útmutatást kell kérniük. A panaszos azt is sérelmezte, hogy két nappal később, amikor a BM Központi Adatfeldolgozó Hivatalban jegyzőkönyvbe vették kiigazítási kérelmét, a róla nyilvántartott adatokról csak kivonatot kapott és nem ismerhetett meg minden nyilvántartott adatot. Kérte az országgyűlési biztost, hogy indítson vizsgálatot az ügyben alkotmányos jogai, és a vonatkozó jogszabályok megsértése miatt.

Érintett alkotmányos jogok: 
A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. A jogállamiságból következik a jogbiztonsághoz való jog, amely jelenti a panaszosnak a törvényes és tisztességes eljáráshoz való jogát. [ Alkotmány 2. § (1) bekezdés.]
A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog, mely magában foglalja a panaszosnak azt a jogát is, hogy a róla nyilvántartott személyes adatok megfeleljenek a valóságnak. [Alkotmány 59. § (1) bekezdés.]

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	Az ügyben rövid úton tájékoztatást kértem a XII. kerületi Okmányiroda Vezetőjétől, aki arról tájékoztatott, hogy  nyilvántartás alapjául szolgáló iratok a BM. Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatalban (továbbiakban Hivatal) találhatók, ezért a panaszos kérelmét 2001. december 3-án kivizsgálásra oda továbbították.
	Megkeresésemre a Hivatal vezetője arról tájékoztatott, hogy a panaszos 2001. november 28-án kereste fel a hivatal Ügyfélszolgálati Irodáját és kérte valamennyi róla nyilvántartott adat kiadását, illetve betekintési lehetőséget azokba a bizonylatokba, amelyek adatait tartalmazzák. Az ügyintéző tájékoztatta, hogy a kért adatoknak csak egy részét - a számítógépes adatbázisban is szereplő adatait - tudják részére azonnal kiadni. A bizonylatok, személyi igazolvány azonosító adatlapok és lakcím bejelentő lapok másolatát postán juttatták el részére 2001. december 10-én.
Az ügy kivizsgálása során megállapították, hogy a panaszos családi állapotát a nyilvántartás valóban tévesen tartalmazta. A téves adat 1993  előtt került a nyilvántartásba, amikor még nem alkalmazták az azóta bevezetett szigorú bizonylatolási rendszert. Ezért a hibás adat felvételének pontos időpontja, illetve az, hogy azt melyik nyilvántartási szerv, illetőleg anyakönyvvezető továbbította a Hivatalnak, nem állapítható meg.
A tévesen nyilvántartott családi állapotot a panaszos személyes nyilatkozata alapján kijavították. E tényről és a kijavítás utáni állapotot tartalmazó valamennyi nyilvántartott adatról és a személyéhez kötődő összes bizonylatról  másolatban tájékoztatták.
A panaszosnak arra az észrevételére, hogy személyes megjelenésekor a róla nyilvántartott adatokról készített kivonat nem tartalmazta - a számítógépen tárolt - valamennyi adatot, a hivatalvezető azt a tájékoztatást adta, hogy a kivonaton nem szerepeltek azok a technikai jellegű nem személyes adatok amelyek a nyilvántartás működéséhez szükségesek /jelszórendszer, nyilvántartásbavétel oka, jogcíme, lakássorszám, címtípus jelző, címminősítő jelző /. A hivatalvezető leveléhez mellékelte az ügyben keletkezett valamennyi iratot, köztük a személyi adat és lakcímnyilvántartásban a panaszosról tárolt adatok teljes másolatát is, mely  tartalmazza az előbb említett technikai jellegű nem személyes adatokat is. A teljes másolatot a panaszosnak is elküldték.
	A fenti tényállás alapján megállapítom, hogy a téves személyi adat nyilvántartás valamely nyilvántartási szerv mulasztására vezethető vissza és ez a panaszosnak a személyes adatok védelméhez való joggal összefüggő sérelmet okozott. Az Alkotmányban rögzített személyes adatok védelméhez való jog tartalmát a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992.évi LXIII. törvényben foglaltak határozzák meg. A 7. §  b.) pontja értelmében a személyes adatoknak meg kell felelniük az alábbi követelményeknek:  "pontosak, teljesek és ha szükséges időszerűek." A nyilvántartott adatok a fenti követelményeknek nem feleltek meg. A sérelem orvoslása azonban a vizsgálat ideje alatt, a bejelentéstől számított 10-12 nap alatt megtörtént. A panaszost 2001. december 10-én teljes körűen tájékoztatták a valóságnak megfelelően javított, és tárolt adatokról. Ezért az Alkotmányban foglalt jogállamiságból levezethető  tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő sérelmet nem állapítok meg. Erre és az előzőkre tekintettel az ügyet ajánlás nélkül lezárom. Erről a panaszost és a Hivatal vezetőjét a vizsgálati jelentés egy példányával értesítem.

Budapest, 2002. április 3.

Péterfalvi Attila
Lenkovics Barnabás