OBH 6375/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindítása

Hivatalomhoz intézett beadványában a panaszos - egyebek mellett - azt kifogásolta, hogy Pécs MJ Város Integrált Szociális Intézményének  igazgatója megtiltotta számára, hogy volt élettársát az intézetben meglátogassa.

Tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre álló adatok a jogállamiságból fakadó jogbiztonság, és a diszkrimináció tilalma alkotmányos elveinek, valamint az emberi méltósághoz fűződő alkotmányos jog sérelmének gyanújára engedtek következtetni, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján 2001. december 18-án vizsgálatot indítottam. 

Az érintett alkotmányos jogok

1. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani. [

3. Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.

Az ügy jogszabályi háttere és a vizsgálat megállapításai:

A Polgári Törvénykönyvrõl szóló 1959. évi IV. törvény 685. §-ának b.) pontja értelmében a törvény alkalmazásában közeli hozzátartozók: a házastárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbefogadott, a mostoha- és neveltgyermek, az örökbefogadó-, a mostoha- és a nevelõszülõ, valamint a testvér; hozzátartozó továbbá: az élettárs, az egyeneságbeli rokon házastársa, a jegyes, a házastárs egyeneságbeli rokona és testvére, valamint a testvér házastársa;

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (Szt.) 96. § (1) bekezdésének c.) pontja előírja, hogy az intézménybe való felvételkor az intézmény tájékoztatást ad a jogosult és hozzátartozója számára a bentlakásos intézményi elhelyezéskor a jogosult és hozzátartozói közötti kapcsolattartás, különösen a látogatás, a távozás és a visszatérés rendjéről.

Az Szt. 98. § (1) bekezdésének a.) pontja értelmében a jogosult és hozzátartozója, valamint a jogosult jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezet a házirendben foglaltak szerint panasszal élhet az intézmény vezetőjénél vagy az érdekképviseleti fórumnál az intézményi jogviszony megsértése, különösen személyiségi jogainak, kapcsolattartásának sérelme, továbbá az intézmény dolgozóinak szakmai, titoktartási és vagyonvédelmi kötelezettségei megszegése esetén.
E szakasz (2) bekezdése szerint a panasz kivizsgálására jogosult köteles 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt az elé terjesztett panasz kivizsgálásának eredményéről. A szükséges intézkedések egyidejű megtételével felhívja a figyelmet a sérelem orvoslásának esetleges más módjaira is.

A (3) bekezdés b.) pontja értelmében az (1) bekezdésben meghatározott személyek és szervek panaszukkal az intézmény fenntartójához fordulhatnak, ha a panasz kivizsgálására jogosult intézkedésével nem értenek egyet.

Az Szt. 107. §-ának a.) pontja szerint az intézmény vezetője köteles gondoskodni a jogosult és hozzátartozói közötti személyes kapcsolattartás kulturált és zavartalan körülményeiről, az intézményben megfelelő helyiség biztosításával.

A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy Pécs MJ Város Integrált Szociális Intézményének  igazgatója 2001. augusztus 29-i hatállyal megtiltotta a panaszos számára, hogy volt élettársát meglátogassa. A látogatástól eltiltást tartalmazó levelében arra hivatkozott, hogy a nyolcvanadik életévét betöltött panaszos volt élettársa személyiségi jogait sértő tevékenységet folytat, az intézet dolgozóit inzultálja, és esetenként megsérti a házirendet. Megállapítottam azt is, hogy az intézet vezetője a panaszost nem tájékoztatta arról, hogy amennyivel a döntés jogszerűségét vitatja, módja és lehetősége van annak felülvizsgálatát kérni.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az OBH 9869/1997., 3609/1997., 4511/1998., 5578/1998. számú ügyekben, 1999. októberében készített összefoglaló jelentésében - hasonló tényállás mellett - a következőket rögzítette: “ Az Alkotmánybíróság működése során többször foglalkozott már a diszkrimináció tilalma kérdéskörével. Ennek során - egyebek mellett - megállapította, hogy a megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni." (...). "Az a kérdés, hogy a megkülönböztetés az alkotmányos határok között maradt-e, csakis a mindenkori szabályozás tárgyi és alanyi összefüggésében vizsgálható (...). Az egyenlőségnek az adott tényállás lényeges elemére nézve kell fennállnia. Ha azonban adott szabályozási koncepción belül eltérő szabályozás vonatkozik valamely csoportra, ez a megkülönböztetés tilalmába ütközik, kivéve ha az eltérésnek kellő súlyú alkotmányos indoka van."

"Az alapjognak nem minősülő egyéb jogra vonatkozó, személyek közötti hátrányos megkülönböztetés vagy más korlátozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a sérelem összefüggésben áll valamely alapjoggal, végső soron az emberi méltóság általános személyiségi jogával és a megkülönböztetésnek, illetve korlátozásnak nincs tárgyilagos mérleglés szerint ésszerű indoka, vagyis önkényes." (35/1994. (VI.24) AB. hat) ABH 1994, 200.

Álláspontom szerint a látogatás jogának korlátozása, az önkényességet kizáró garanciális jelentőségű szabályozás hiányában visszásságot idéz elő a diszkrimináció tilalmának alkotmányos elvével, valamint az érintettek emberi méltósághoz fűződő alkotmányos jogával összefüggésben. 

Mindezeket figyelembe véve, az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján biztosított hatáskörömben, az intézet működésével összefüggésben megállapított, alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság haladéktalan orvoslása érdekében kezdeményezem az otthon igazgatójánál, hogy a panaszos látogatástól való eltiltását haladéktalanul oldja fel.

Kérem továbbá az intézet vezetőjét, hogy az Obtv. 21. §-ának (2) bekezdése értelmében a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésekről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül adjon tájékoztatást.

Budapest, 2002. január    .

										Lenkovics Barnabás