OBH 6246/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A Menhely Alapítvány szociális munkása hajléktalan ügyfele nevében az országgyűlési biztos segítségét kérte. Beadványában leírta, hogy ügyfele (a továbbiakban: panaszos) rendszeres szociális járadék iránit kérelemmel fordult Budapest Főváros Önkormányzata Főpolgármesteri Hivatalához. Kérelmét az első fokon eljáró hatóság elutasította. A panaszos a határozatot megfellebbezte, fellebbezésében újabb orvosi vizsgálat elrendelését kérte. Másodfokon Budapest Főváros Közgyűlése járt el, és az első fokon hozott határozatot újabb orvosi vizsgálat elrendelése nélkül helyben hagyta.
	Az Alkotmányban rögzített demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő, és a panaszhoz való jog sérelmének gyanúja miatt az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv) 16.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

•	32/1993. (II. 17.) Korm. rendelet a gyermeknevelési támogatás megállapításának szabályairól, valamint a szociális ellátások igényléséhez felhasználható bizonyítékokról
8/A. § (1) A rendszeres szociális segély megállapítása iránti kérelemhez mellékelni kell...a) a munkaképességét legalább 67%-ban elvesztett kérelmező esetében az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézetének I. fokú orvosi bizottsága - a munkaképesség csökkenésének %-os mértékéről készült - szakvéleményét;

•	1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
5. § A szociális ellátásra jogosultság, a jogosultat érintő jog és kötelezettség megállapítására, továbbá a hatósági ellenőrzésre (a továbbiakban: szociális igazgatási eljárás) az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
37/A. § (1) A települési önkormányzat rendszeres szociális segélyt állapít meg annak a személynek, aki...aa) munkaképességét legalább 67%-ban elvesztette, vagy...

•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
32. § (1) Szakértőt kell meghallgatni, ha az ügyben jelentős tény vagy egyéb körülmény megállapításához, megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, vagy jogszabály írja elő a szakértő meghallgatását.
(2) Szakértőként az eljáró közigazgatási szerv megfelelő szakértelemmel rendelkező dolgozóját kell az eljárásba bevonni, vagy a jogszabályban meghatározott szervet kell megkeresni. Ha az eljáró közigazgatási szervnek a szakkérdés eldöntéséhez szükséges szakértelemmel rendelkező dolgozója nincs, más szervet vagy szakértő testületet kell megkeresnie. Szakértőként - indokolt esetben - szakértelemmel rendelkező személy közvetlenül is kirendelhető. A szakértő személyére az ügyfél is tehet javaslatot.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.
66. § (1) A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz.
(2) A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.
(3) A felettes szerv, ha az érdemi határozat hozatalához nincs elég adat, vagy a tényállás további tisztázása szükséges, a határozat megsemmisítése mellett az ügyben első fokon eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja, vagy a tényállás kiegészítése iránt maga intézkedik.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	A panaszos rendszeres szociális segély iránti kérelmet nyújtott be Budapest Főváros Önkormányzata Főpolgármesteri Hivatal Igazgatási és Hatósági Ügyosztályán (a továbbiakban: Ügyosztály)  A panaszost - a jogszabályi előírásnak megfelelően - az Országos Orvosszakértői Intézet I. fokú orvosi bizottsága 2001. április 24-én megvizsgálta. Az orvosi szakvélemény szerint a panaszos munkaképességének csökkenése nem érte el a 67 %-ot, ezért az Ügyosztály a kérelmet elutasította.
	A panaszos a határozatot megfellebbezte. Fellebbezésében újabb orvosi vizsgálat kezdeményezését kérte. A másodfokon eljáró Budapest Főváros Közgyűlése (a továbbiakban: Közgyűlés) a panaszos újabb orvosi vizsgálatát nem rendelte el, az Ügyosztály határozatát a rendelkezésére álló iratok alapján helyben hagyta.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az Ügyosztály a panaszost elküldte orvosszakértői vizsgálatra. Az orvosszakértői vélemény szerint azonban a panaszos egészségi állapota nem romlott olyan mértékben, amely a rendszeres szociális segély folyósítását lehetővé tette volna számára. Az Ügyosztály a szakvélemény alapján nem tehet mást, mint elutasította a panaszos kérelmét, eljárása jogszerű volt.
	A panaszos a határozat jogszerűségét nem is vitatta, fellebbezést a határozat ellen azért nyújtott be, mert véleménye szerint egészségi állapota rosszabb volt, mint ahogy azt a szakértői vélemény megállapította. Ennek az állításnak a valódiságát csak egy újabb orvosi vizsgálat bizonyíthatta, vagy cáfolhatta volna. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 66. § (3) bekezdése szerint: "a felettes szerv, ha az érdemi határozat hozatalához nincs elég adat, vagy a tényállás további tisztázása szükséges, a határozat megsemmisítése mellett az ügyben első fokon eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja, vagy a tényállás kiegészítése iránt maga intézkedik.” A Közgyűlés azonban csak az Ügyosztály határozatának jogszerűségét vizsgálta, a fellebbezésben foglalt kérelemnek nem tett eleget, ezzel valójában kizárta a panaszos panaszhoz való jogát, és megsértette a demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jogát is.
	Az alkotmányos jogsértések elkerülése érdekében  az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján Budapest Főváros főpolgármesterénél kezdeményezem: a jövőben -  amennyiben a fellebbezésében az ügyfél egészségromlása mértékét vitatja - minden esetben  rendeljék el az ügyfél II. fokú orvosszakértői vizsgáltát.

Budapest, 2002. február 15.

Lenkovics Barnabás