OBH 6207/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
	Panaszosok beadványukban azt sérelmezték, hogy Fóton lévő zártkerti ingatlanukat csak az év meghatározott részében használják, mégis a szemétszállítási díj összege számukra is ugyannyi, mint az állandó lakosoknak. Sérelmes számukra az is, hogy akkor is fizetniük kell, ha a szolgáltatást nem veszik igénybe. A megállapított hulladékszállítási díjat nem fizették meg, ezért a szolgáltató a hátralék behajtása iránt az önkormányzathoz fordult. Sérelmesnek tartották továbbá azt is, hogy a szolgáltató 2001. nyarán több alkalommal nem gondoskodott a kihelyezett szemét elszállításáról.
Az ügyben vizsgálatot indítottam, mely során megkerestem és tájékoztatást kértem Fót Nagyközség Önkormányzatának jegyzőjétől.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.
226. § (1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit, és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.

2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.
(2) Az üdülőingatlan tulajdonosok esetében a közszolgáltatás díját, az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, tekintettel a település jellegére, az állandó lakóingatlan tulajdonosára meghatározott díjjal arányosan kell megállapítani.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás.
(2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére.
(3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.
(4) A szabályosan benyújtott igénylés alapján a települési önkormányzat jegyzője a külön jogszabályban meghatározottak szerint haladéktalanul intézkedik a díjhátralék és a felmerült költségek behajtása érdekében. A behajtott díjhátralékot a települési önkormányzat nyolc napon belül átutalja a közszolgáltatónak. Ha a köztartozás behajthatatlan, a települési önkormányzat - a feladathoz kötött állami támogatás terhére - a behajthatatlanság tényének megállapítását követő nyolc napon belül megtéríti a díjhátralékot a közszolgáltató részére.

242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
2. § (1) A rendelet előírásait a települési hulladék kezelésére, a települési önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) által, a jogszabályoknak megfelelően szervezett közszolgáltatás díjának meghatározásakor kell alkalmazni.
(5) A közszolgáltatási díj nem tartalmazhat indokolatlan megkülönböztetést a különböző fogyasztók, illetve fogyasztói csoportok között.
4. § (1) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása - a díj kiszámítására vonatkozó előírások alapján - általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani.
(2) Az egységnyi díjtételek a következők:
a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja;
8. § (4) A közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybe vevője - a teljesített közszolgáltatás alapján, számla ellenében - meghatározott időszakonként utólag köteles megfizetni.

Fót Nagyközség Önkormányzat Képviselő Testületének 25/1999. (XII. 10.) sz. rendelete a települési környezet védelméről

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

A vizsgálat megállapításai
	A 2000. december 31-ig hatályban volt, az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény, valamint a 2001. január 1-től hatályos, a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) és az ennek végrehajtására kiadott, a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) kormányrendelet (a továbbiakban: kormányrendelet) alapján a panaszos köteles a hulladékszállítási közszolgáltatásért járó díjat megfizetni. Ezen jogszabályok szerint a díjfizetési kötelezettség alól nem mentesülhetett és mentesülhet az, aki a kötelező közszolgáltatást nem veszi igénybe. A jogalkotónak az új jogszabályokkal egyértelműen az volt a célja, hogy azokon a településeken, ahol biztosított a hulladék elszállítása, a tulajdonosok kötelezően megfizessék a közszolgáltatás díját.
Erre tekintettel a díjfizetési kötelezettséggel kapcsolatban alkotmányos joggal összefüggő visszásság nem merült fel.
	A Hgt. szerint a hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás, mely feltételeit a Hgt. rendezi. Megállapítom, hogy Fót Nagyközség Önkormányzat Képviselő Testületének a települési környezet védelméről szóló 25/1999. (XII. 10.) sz. rendeletének (a továbbiakban: rendelet) szabályozás a magasabb szintű jogszabállyal összhangban van.
Nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot, hogy a díjhátralék behajtása iránt a jegyző a jogszabályoknak megfelelően intézkedett.
	A rendelet 21. §-ának (3) bekezdésében rendelkezik a hulladékgyűjtő edények típusairól. Eszerint van 110 vagy 240 literes kuka, 1,1 m3, illetve 4 m3 űrtartalmú edény. Gyűjtőedény hiányában az arra rendszeresített műanyag zsák is alkalmazható. A rendelet 1. számú melléklete tartalmazza a lakossági és a nem lakás céljára szolgáló helyiségek szemétszállítási díjszabását. Eszerint a lakossági szemétszállítás díja lakásonként 110 literes űrtartalmú edény alapulvételével havonta 460 Ft. A rendelet ezen melléklete nem szabályozza a 240 literes kuka ürítési díját. Ezért rövid úton, telefonon megkerestem a Településszolgáltató Kht. munkatársát, aki arról tájékoztatott, hogy a 240 literes edény ürítési díja duplája a 110 literesének. Megállapítom azonban, hogy a rendelet ezt az összeget nem tartalmazza. A Hgt. kimondja, hogy a települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg - egyebek mellett - az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget (23. § f) pont). 
Megállapítom, hogy a hatóság azáltal, hogy rendeletében nem szabályozta minden űrmértékre a hulladékszállítás díját, visszásságot okozott az jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével, valamint az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdésében - a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal - foglaltakkal.
	A rendelet a zártkerti ingatlanok esetében úgy rendelkezik, hogy ezen ingatlanok tulajdonosaira a közszolgáltatás kötelező igénybevételének időtartama minden év március 1-től október 31-ig tart (25. § (2) bekezdés), melynek összege a melléklet szerint havonta 350 Ft. Tekintettel arra, hogy a szabályozás nem tartalmazza azt, hogy mekkora űrmértékű edényt biztosít a zártkerti ingatlanok tulajdonosai számára, ezért ekörben is érdeklődtem a Települészszolgáltató Kht.-nál. Tájékoztatásuk szerint a zártkerti ingatlanok számára 110 literes kukát vagy műanyagzsákot biztosítanak. A rendelet 23. §-ának (2) bekezdése szerint a háztartási hulladék súlya 110 literenként legfeljebb 30 kg, a műanyag zsák esetében pedig legfeljebb 20 kg lehet. A rendelet tehát a szolgáltatás díját ugyanabban az összegben határozza meg 20, illetve 30 kg hulladék elszállításáért.
Az Alkotmánybíróság több határozatában foglalkozott az arányosság kérdésével. Több éve következetesen azt az álláspontot képviseli, hogy a tényleges arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósítja meg, amely a díjat az elszállított szemét mennyisége alapján állapítja meg (pl.: 52/1998. (XI. 27.), 48/2000. (XII. 18.) AB határozatok).
"Az Alkotmánybíróság a 26/1997. (IV. 25.) AB határozatában hangsúlyozta, hogy az önkormányzati rendeletalkotással szemben lényeges követelményként fogalmazható meg - más tényezők mellett -, hogy a közszolgáltatás díja az átalányjellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás értékéhez közelítsen. (ABH 1997. 482, 486.) Az önkormányzatoknak a rendeletalkotás során ezt az elvet figyelembe kell venniük. A képviselő-testületek a szemétszállítási díj meghatározására irányuló szabályozás megalkotásakor kötelesek a szolgáltatási díj összegét a tényleges szemétkibocsátáshoz és az elszállított szemét mennyiségéhez kötni. Ez a kötelezettség közvetlenül a Ptk. 201. §-ából (szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságának elve) vezethető le" (52/2000. (XII. 18.) AB határozat).
Megállapítom, hogy a jelenlegi rendeleti szabályozás azáltal, hogy azonos díjat állapít meg 20, illetve 30 kg hulladék elszállítása esetén és ezzel nem veszi figyelembe a magasabb szintű jogszabályokban rögzített arányosság követelményét, visszásságot okoz az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével, valamint a 44/A. § (2) bekezdésével - a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal - összefüggésben.

Ajánlás
	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 99. §-ának (1) bekezdése értelmében a megyei közigazgatási hivatal vezetőjének lehetősége van arra, hogy az alkotmányos követelményeknek nem mindenben megfelelő önkormányzati rendelet módosítását kezdeményezze a feltárt alkotmányos visszásságok megszüntetése érdekében.
Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 20. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megállapított alkotmányos visszásságok orvoslása érdekében a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 98. §-ának (2) és (3) bekezdései által biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy a rendelet - különös tekintettel a hulladékszállítási díj megállapításakor az arányosság követelményeire, valamint az ingatlantulajdonosokat terhelő díjfizetési kötelezettség rendeleti szabályozására - megfelel-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendelet előírásainak. Abban az esetben, ha az önkormányzati rendelet és a magasabb szintű jogszabályok közötti összhang hiányzik, úgy kezdeményezze az érintett önkormányzatnál a rendelet módosítását.
	Tekintettel arra, hogy az országgyűlési biztos a beadványnak azon részét, mely azt sérelmezi, hogy 2001. nyarán a szolgáltató több alkalommal nem gondoskodott a háztartási hulladék elszállításáról, a tényállás megfelelő felderítettsége hiányában nem tudja értékeli, az Obtv. 21. §-ának (1) bekezdése alapján kezdeményezem Fót Nagyközség jegyzőjének, hogy vizsgálja ki ezt a panaszt.
	Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásban megfogalmazottakkal kapcsolatos álláspontjáról 60 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.
	Kérem a jegyzőt, hogy a kezdeményezésben foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2002. június

Takács Albert