OBH 5662/5/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása 
	A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a monori jegyző a társtulajdonosa engedély nélküli építkezésével kapcsolatos bejelentésére több mint két éve nem hoz érdemi döntést.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdése alapján vizsgálatot tartottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján a tulajdonhoz fűződő és a jogorvoslati joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.
Eljárásom során tájékoztatást kértem a jegyzőtől az ügy állásáról, valamint arra kértem választ, hogy mi az oka az elhúzódó eljárásának.

Megállapított tényállás:
	A panaszos 1999-ben bejelentette a monori építésügyi hatóságnak, hogy társtulajdonosa engedély nélkül szennyvíztárolót létesített a közös ingatlanon. Az első fokú hatóság 2000. februárjában fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására kötelezte az építtetőt. Az eljárásom alatti tájékoztatást kérő intézkedésem nyomán az első fokú építésügyi hatóság 2001. novemberében hiánypótlásra szólította fel az építtetőt azzal a figyelmeztetéssel, hogy az építési jogosultságot igazoló társtulajdonosi hozzájárulást, vagy az ezt pótló bírósági ítéletet 15 napon belül küldje meg. Ismételt megkeresésemre a jegyző megküldte az építtető részére fennmaradási engedélyt megadó határozatát.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárásról (a továbbiakban Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
27. § (1) Az ügyfélnek joga van ahhoz, hogy az eljárás során írásban vagy szóban nyilatkozatot tegyen, vagy a nyilatkozattételt megtagadja. Ha az ügyfél nem nyilatkozik, vagy a kért adatot nem közli, a közigazgatási szerv a rendelkezésére álló adatok alapján dönt, vagy az eljárást megszünteti. Erre az ügyfelet figyelmeztetni kell.
(2) A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (a továbbiakban Ét.)
18. § (1) Építési munkát végezni az e törvényben foglaltak, valamint az egyéb jogszabályok megtartásán túl, csak a helyi építési szabályzat, szabályozási terv előírásainak megfelelően szabad.
34. § (1) Telekalakításhoz, építmény, építményrész, épületegyüttes megépítéséhez, átalakításához, bővítéséhez, felújításához, helyreállításához, korszerűsítéséhez, lebontásához, elmozdításához, illetve használatbavételéhez, fennmaradásához vagy a rendeltetésének megváltoztatásához (a továbbiakban együtt: építési munka) a jogszabályokban meghatározott esetekben az építésügyi hatóság engedélye szükséges.
38. § (1) Építési munkát - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - csak a jogerős és végrehajtható építési engedélynek, továbbá a hozzá tartozó, jóváhagyott - engedélyezési záradékkal ellátott - terveknek és egyéb okiratoknak, valamint jogszabályban meghatározott esetekben az ezek alapján készített műszaki megvalósítási terveknek megfelelően szabad végezni.
48. § (1) Ha az építményt, építményrészt szabálytalanul építették meg, az építésügyi hatóság arra - az építtető vagy az ingatlannal rendelkezni jogosult kérelme alapján - fennmaradási engedélyt ad, ha a 18-19. §-okban és a 31. §-ban meghatározott feltételek fennállnak vagy megteremthetők és az építtető az építési jogosultságát igazolta. Ha az építményt, építményrészt építésügyi hatósági engedély nélkül bontották le az építésügyi hatóság azt - határozattal - tudomásul veszi.
(2) Fennmaradási engedély az (1) bekezdésben foglaltak érvényesítése mellett kiadható akkor is, ha
a) az építmény, építményrész átalakítással szabályossá tehető, vagy
b) a szabálytalansággal okozott érdeksérelem jelentéktelen, közérdeket nem sért, vagy a hatóság által meghatározott határidőn belül elhárítható.
(4) A fennmaradási engedély - építésügyi bírság kiszabása, illetőleg az (1)-(2) bekezdés szerinti szükségszerű átalakítás kötelezettségének és határidejének egyidejű megállapítása mellett - meghatározott időre szóló, visszavonásig érvényes (határozatlan időre szóló) vagy végleges jellegű lehet.
(9) Kérelemre a fennmaradási engedély kiadása nem tagadható meg a (8) bekezdésben meghatározott intézkedési idő letelte miatt. Ebben az esetben átalakítási kötelezettséget előírni és építésügyi bírságot megállapítani nem lehet.

253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről (a továbbiakban: OTÉK)		 
47. § (1) Építményt elhelyezni, ha annak telke előtt közműves szennyvízelvezető (közcsatorna) van csak a közcsatornára való rákötéssel lehet.
(2) Közcsatorna hiányában kommunális szennyvíz külön jogszabályban foglaltak szerint elszikkasztható.
(3) Amennyiben nincs közműves szennyvízelvezetés és a (2) bekezdés szerinti elszikkasztás sem lehetséges, úgy abban az esetben hatóságilag engedélyezett, korszerű és szakszerű közműpótló berendezést kell alkalmazni a szennyvíz ártalmatlanítására.
(4) A zárt szennyvíztárolás (szivárgásmentes kialakítással, rendszeres ürítéssel, ellenőrzött elszállítással) csak végső megoldásként alkalmazható.
(5) Szennyvíz csak zártszelvényű csatornában vezethető. Csapadékvíz, talajvíz és kiemelt bányavíz - a vonatkozó hatósági előírások megtartásával - nyílt árokban is vezethető.

46/1997. (XII.29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel  kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról (a továbbiakban: KTM rendelet
35. § (1) Ha csak építési engedély alapján végezhető építési tevékenységet építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérően, illetőleg az építési engedélyhez nem kötött építési munkát a 9. § (4) bekezdésében meghatározott előírásoktól eltérően (a továbbiakban együtt: szabálytalanul) végezték el, az így megépített befejezett vagy befejezetlen építményre, építési tevékenységre az építtetőnek fennmaradási engedélyt kell kérnie. A fennmaradási engedély iránti kérelmet az építtető jogutódja is előterjesztheti.
(2) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez mindazokat a mellékleteket csatolni kell, amelyek az építési engedély iránti kérelemhez szükségesek lettek volna, továbbá, ha az építkezésnek volt felelős műszaki vezetője - annak hiányában építésügyi műszaki szakértő - szakvéleményét arról, hogy az építményt a vonatkozó szakmai, minőségi előírások megtartásával, szakszerűen építették meg és az a rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas.
(4) Egyebekben a fennmaradás, illetve a fennmaradás és továbbépítés engedélyezésére az Étv. 48-49. §-ában foglaltakat, valamint az e jogszabálynak az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásra vonatkozó rendelkezéseit, az építésügyi bírságról és az építésügyi hatósági kötelezési eljárásról szóló rendeletekben foglaltakat is alkalmazni kell.

Érintett alkotmányos jogok:
1949. évi XX. tv. a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) bekezdés: A Magyar köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) bekezdés: A Magyar Köztársaság biztosítja  a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) bekezdés: A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen levő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai:
	A jegyző tájékoztatásaiból és a rendelkezésre álló iratokból megállapítottam, hogy a panaszos bejelentésére, amelyben társtulajdonosa szennyvíztárolójának engedély nélküli létesítését kifogásolta, több mint két évig nem hozott döntést a monori első fokú építésügyi hatóság. A bejelentés alapján közbenső intézkedésként az építtetőt fennmaradási engedély benyújtására kötelezte a hatóság, aki azonban kötelezettségét évekig nem teljesítette. Ugyanakkor a hatóság annak ellenére nem tett semmit döntése kikényszerítése érdekében, hogy a határozatban a teljesítés elmulasztásának jogkövetkezményeire felhívta a kötelezett figyelmét és a panaszos többször jelezte , hogy kéri az ügyben érdemi döntés meghozatalát.
	Az építésügyi hatóság több mint egy évvel a fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására kötelezést követően - csak megkeresésem alapján - tett az ügyben lépéseket, észlelve, hogy a közös  tulajdonban lévő ingatlanon folyó engedély nélküli építkezés fennmaradásának engedélyezéséhez  a társtulajdonos hozzájárulása is szükséges. A hiánypótlási felhívásban azonban nem mutatott rá a hatóság, hogy amennyiben a felhívásban megjelölt határidőt az építtető elmulasztja, az Áe. 27. § -ában foglaltak szerint a rendelkezésre álló adatok alapján kell döntenie.  A panaszos által a társtulajdonosa másik, általa engedély nélkülinek vélt  építkezése ügyében megindított eljárásban tartott jegyzőkönyvi meghallgatások  során  az építtető tájékoztatta a hatóságot, hogy a panaszostól nem tudja - a köztük lévő rossz viszony miatt - megszerezni a tulajdonosi hozzájárulást. Ugyanakkor a panaszos meghallgatása során jegyzőkönyvben rögzítetten megadta a szennyvíztároló fennmaradási engedélyezési eljárásában szükséges tulajdonosi hozzájárulását. Az első fokú építésügyi hatóság ezt követően a panaszos alapbejelentésével 1999-ben indult eljárást végül is 2002. április 25-én kelt határozatával befejezte. A megkésetten hozott határozattal ideiglenes, meghatározott határidőig érvényes fennmaradási engedélyt adott a jegyző az engedély nélkül létesített szennyvíztárolóra. Döntését azzal indokolta, hogy Monoron a városi  csatorna hálózat kiépítése folyamatban van, a csatornahálózat üzembe helyezése ez évben megtörténik. Kötelezte a hatóság az építtetőt, hogy 2002.  október 31-ig a szennyvíztárolót bontsa el, a csatornahálózatra rákötést pedig írásban igazolja ugyanezen határidőig. Megállapítottam, hogy az építésügyi hatóság az eljárása során nem tartotta be az Áe. 15. §-ában és az Ét. 34. §. (5) bekezdésében meghatározott ügyintézési határidőt, továbbá  az Áe. 42. § (1) bekezdésében rögzített azon  előírást, hogy az ügy érdemében a közigazgatási szervnek határozatot kell hoznia.
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy az építésügyi hatóság eljárása az Alkotmányban deklarált  jogállamiság elvéhez szorosan hozzátartozó jogbiztonság követelményével valamint azzal, hogy évekig nem hozott érdemi döntést, az Alkotmányban biztosított jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott, mely visszásságot azonban a jegyző az eljárásom során - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján - tett kezdeményezésemre megszűntette. A jegyző arról is tájékoztatott, hogy a jövőbeni szabályos eljárások érdekében munkatársai figyelmét felhívta az anyagi és eljárási jogszabályok maradéktalan megtartására, a konkrét ügy intézőjének   pedig külön  felhívta a figyelmét,  hogy egy esetleges hasonló eljárás miatt a szankciók alkalmazása nem marad el. Mindezek alapján további intézkedés kezdeményezését nem láttam indokoltnak, az ügyet lezártam.

Budapest, 2002. május 9.

Lenkovics Barnabás