OBH 5593/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy: A szabálysértési eljárás szabályainak megsértése

Az eljárás megindulása:
	A panaszos sérelmezte, hogy a Sülysáp Nagyközség Önkormányzatának polgármesteri hivatala a szabálysértési feljelentése ügyében nem járt el. A tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, és az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás:
	A panaszos évtizedek óta vitában állt a szomszédjával, mert az a házának a panaszos telke felé néző homlokzatán két ablakot létesített. Az átlátás a '60-as évek óta vissza, visszatérő problémát okozott, attól függően, hogy éppel ki lakott az két ablakos szobában. A panaszos a '70-es években szóbeli megállapodással elérte, hogy az ablakokba katedrál (nem átlátszó) üveget helyeztek, és azt napközben nem nyitják ki. A vita 1997-ben kiújult, mert az ablakok nyáron napközben is nyitva voltak. A vitát a szomszédok egymás között nem tudták rendezni, ezért a panaszos 1999-ben az önkormányzat előtt birtokvédelmi eljárást indított. A jegyző 2000 májusában kötelezte a szomszédot, hogy építsen az ablakok elé olyan palánkszerkezetet, amely korlátozza az átlátást. A kötelezés végrehajtása azonban elhúzódott, és a panaszos bírósági eljárást indított. A panaszos a bírói helyszíni szemle során elhangzottak alapján úgy érezte, hogy a bíróság sem támogatja, ezért indulatból az épület nyitott ablakán keresztül tömlővel vizet locsolt a szomszéd szobájába.
	A panaszost és családját ezt követően a szomszéd család egyes tagjai sértegették, és megfenyegették. A panaszos 2001. július 2-án megjelent az önkormányzat hivatalos helyiségében, és jegyzőkönyvbe mondta, hogy szabálysértési feljelentést kíván tenni a megnevezett szomszédok ellen. A cselekmény leírásából a becsületsértés és a veszélyes fenyegetés szabálysértés alapos gyanújára lehet következtetni.
	A panaszos kifogásolta, hogy a jegyzőkönyv felvételekor megkérdezték, hogy " Szabálysértési eljárást folytassanak az ügyben, vagy küldjék a bíróságnak ? ". Kérte, hogy a beadványát küldjék a bíróságnak. Érdeklődésére szeptemberben a bíróságon közölték, hogy oda nem érkezett meg a feljelentése. Az önkormányzat ügyintézője ekkor arról tájékoztatta, hogy az önkormányzatnál a jegyzőkönyvből nem maradt egyetlen példány sem, azt a panaszos kapta meg, hogy azt saját maga juttathassa el a bíróságra. A panaszos sérelmezte, hogy a hatóságok másodrendű állampolgárnak tekintik, és emiatt megaláztatást kell eltűrnie.

Alkalmazott jogszabályok:
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
•	1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről
11. § (1) Nincs helye felelősségre vonásnak, ha a cselekmény elkövetése óta hat hónap eltelt.
36. § (2) Elzárással is sújtható szabálysértés miatt első fokon a helyi bíróság jár el. Az elsőfokú bíróság határozata ellen benyújtott fellebbezést - az e törvényben meghatározott szabályok szerint - másodfokon a megyei bíróság bírálja el.
40. § Ha a szabálysértési hatóságnak az ügyben nincs hatásköre vagy illetékessége, az ügyet az eljárásra jogosult illetékes szervhez haladéktalanul átteszi.
70. § (1) Az eljárási cselekményekről - ha e törvény másként nem rendelkezik - jegyzőkönyvet kell készíteni.
82. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indulhat meg. (2) A feljelentést - ha jogszabály másképp nem rendelkezik - szóban vagy írásban bármely személy vagy szerv megteheti. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
138. § (1) Aki mással szemben a becsület csorbítására alkalmas kifejezést használ vagy egyéb ilyen cselekményt követ el, ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
151. § (1) Aki mást félelemkeltés céljából olyan bűncselekmény elkövetésével komolyan megfenyeget, amely a megfenyegetett személy vagy annak hozzátartozója élete, testi épsége vagy egészsége ellen irányul, (...) elzárással vagy százötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a bíróság hatáskörébe tartozik.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos egy 1963-ban befejezett építkezés következményeit szerette volna rendezni. A szomszéd a panaszossal közös telekhatártól mintegy 1,5 méterre álló épület homlokzatán két nagyalakú ablakot helyezett el. A szomszéd a megállapodás alapján az ablakokba katedrálüveget helyezett, és azokat napközben nem nyitották ki, továbbá az egyik ablakot még csavarral is rögzítették. A vita azért újult ki, mert az szomszéd családi körülményeinek változása miatt az érintett szobába más költözött, aki nyáron az ablakot napközben is nyitva tartotta. A vitát a szomszédok egymás között nem tudták rendezni, ezért a panaszos az önkormányzat előtt birtokvédelmi eljárást indított.
	Ha a sérelmezett állapot több mint egy éve fennállt, az ügyben csak bíróság jogosult a birtokvédelmi eljárásra, de a bíróság sem kötelezheti a tulajdonost az épület átalakítására, ha az 10 évnél régebben épült. A panaszos az erről adott tájékoztatás miatt olyan indulatba jött, hogy szándékosan kárt okozott a szomszédnak azzal, hogy a nyitott ablakon belocsolva eláztatta annak ingóságait. Ettől kezdve a panaszos és a szomszéd család között a korábban sem felhőtlen viszony eldurvult, és a szomszédok a szándékos rongálás miatt a panaszos családtagjaira becsületsértő és fenyegető kijelentéseket tettek.
	Nem megalapozott a panaszos azon állapítása, hogy a hatóságok másodrendű állampolgárnak tekintik, és akadályozzák jogai érvényesítésében. A jegyző birtokvédelmi eljárást indított a szomszéd birtoksértő magatartása ügyében, és a tulajdonost az átlátás csökkentésére palánk építésére kötelezte. A hatóság nem határozhatja meg a palánk anyagát, méretét illetve minőségét, csak a cél elérésére alkalmasságát. A szomszéd a palánk kiépítésére kötelezést tudomásul vette és annak eleget is tett, de a megoldással a panaszos nem volt elégedett.
	Jegyző nem járhat el birtokvédelmi ügyben, ha a beadványból vagy hatósági nyilvántartásából megállapítható, hogy a birtoksértő állapot több mint egy éve fennáll, mert akkor az ügy már a bíróság hatáskörébe tartozik. Az eljárására lefolytatására feltehetően az a határozatban szereplő körülmény adott lehetőséget, hogy a kötelezett által korábban létesített palánk tűnt el, és a jegyző annak felújítására kötelezte a szomszédot. A panaszos vitatta a palánk korábbi létezését, és ezzel éppen az érdekében eljáró önkormányzat eljárási jogosultságát vitatta. A birtokvédelmi ügyben azonban bíróság előtt eljárás indult, ezért e kérdésben a hatásköröm hiányát állapítom meg, és a vizsgálatot megszüntetem.
	A vizsgálatot továbbiakban csak a szabálysértési eljárás ügyében folytattam és feltártam, hogy a panaszosnak a szomszédja ellen szóban előadott, és jegyzőkönyvbe foglalt feljelentését az önkormányzatnál nem iktatták, és ezért nem is továbbították a bírósághoz. A jegyzőkönyvből nem állapítható meg, hogy az abban foglalt tényállás alapján az eljárás bíróságra tartozik, és azt a bíróság előtti szabálysértési eljárás megindításához készítették. A panaszos a jegyzőkönyv felvételét követően azonban tudomást szerzett arról, hogy az önkormányzat a feljelentést nem tudja a bírósághoz továbbítani, és azt a panaszos maga is megteheti.
	Megállapítottam, hogy a feljelentésben foglalt tényállás minősítése hibás volt, mert abból nem csak a veszélyes fenyegetés, de a becsületsértés alapos gyanújára is lehet következtetni, amelyben a jegyző köteles eljárni. Az elzárással büntethető szabálysértések ügyében a bíróság járhat el, de a törvény értelmében a szabálysértési eljárás a feljelentéssel indul, és az ügyfél a feljelentését bármelyik hatóságnál megteheti. Az eljáró hatóság, ha a hatásköre hiányát észleli a feljelentést, és annak mellékleteit átteszi az eljárásra illetékes szervhez.
	Az adott ügyben az önkormányzat jegyzője - illetve kijelölt munkatársa - a jogszabályt helytelenül értelmezte, és a panaszos feljelentéséről készített jegyzőkönyvet iktatás nélkül átadta a feljelentőnek. Ellentmondás van a panaszos állítása és a hatóság nyilatkozata között abban a tekintetben, hogy a panaszost tájékoztatták-e arról, hogy a jegyzőkönyvet az önkormányzat nem továbbítja az eljárásra illetékes bírósághoz. A vitatott kérdésben a hatóság védekezése nem fogadható el, mert eleve törvényi kötelezettségének nem tett eleget a feljelentés továbbításának elmulasztásával, de erről a jegyzőkönyvben sem tett említést.
	Ezen írásos nyilatkozat hiányában a panaszos alappal gondolhatott arra, hogy a feljelentését az eljárásra illetékes szervhez továbbították, és a becsületsértés miatt tett feljelentése ügyében is indul eljárás. Az önkormányzat a fenti mulasztásával az Alkotmány 2 § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való jog sérelmével kapcsolatos visszásságot okozott. Tekintettel azonban arra, hogy a panaszos a mulasztásról tudomást szerzett, és a feljelentést maga is eljuttathatta a bírósághoz, egyéb alkotmányos joga nem sérült.
	A vizsgálatot ajánlás nélkül megszüntetem, de felhívom a jegyző figyelmét, hogy a jövőben a szabálysértési törvény előírásait fokozott figyelemmel tartsa, és tartassa be.

Budapest, 2002. február 13.

Lenkovics Barnabás