OBH 5591/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A panaszos a szilvásváradi Táltos Vígadó zajos, a család nyugalmát rendkívül zavaró működését sérelmezte.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében rögzített tulajdonhoz való jog, a 18. §-a szerinti egészséges környezethez való jog, valamint a 70/D. §-ában deklarált lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás
	Szilvásvárad Polgármesteri Hivatalának Jegyzője 2001. március 28-án arról tájékoztatott, hogy "a Táltos Vígadó működése normalizálódott, megítélése szerint a Vígadó működésével kapcsolatban hatósági beavatkozásra nincs szükség." A késő esti órákban végzett ellenőrzések alkalmával "vagy nem volt zeneszolgáltatás, vagy még az utcára sem hallatszott ki." A jegyző közölte azt is, hogy élőzene szolgáltatás csak szombati napokon van, míg a gépi zene diszkrét.
	2000 augusztusában szakvélemény készült a vendéglátóipari egység környezeti zajkibocsátásáról. A vizsgálatot 2001. augusztus 3-án az esti és az éjszakai időszakban végezték. A szakvélemény megállapítja, hogy az egység külső környezeti zajkibocsátása az előírásoknak nem felel meg.
	A létesítmény zajkibocsátása főként az élő zenéből és a hozzákapcsolódó éneklésből ered. Kisebb mértékben zajforrás még a vendégek beszélgetése, időnkénti hangoskodása is. A szakvélemény tartalmazza, hogy a vizsgált nap szolid, csendes napnak számítható, mert az egységben nem tartottak különleges rendezvényt, illetve csoportos vendégfogadásra sem került sor.

Az ügy jogszabályi háttere

•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.

•	A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V.12.) MT rendelet
2. § (1) a) veszélyes mértékű zaj: a levegőnek az emberi környezetben észlelhető olyan mértékű és minőségű nyomásingadozása, amely meghaladja a megengedett zajterhelési (zajimissziós), illetőleg zajkibocsátási (zajemissziós) határértéket;
Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I.22.) Korm. rendelet
17. § (4) A jegyző megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.
18. § (1) A jegyző külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárvatartási időszakot rendelhet el.

•	A zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 4/1984. (I.23.) EüM rendelet
1. számú melléklet; Lakóterület és intézményterület laza beépítéssel; nappal: 50 dB; éjjel: 40 dB

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A terhek viselésének kötelezettsége éppúgy a tulajdonjog tartalmát alkotja, mint a tulajdonost megillető jogosultságok rendszere. A dolog természetéből adódó terhek (karbantartási, felújítási, üzemeltetési költségek) és a közterhek (adók, illetékek stb.) mellett a dologgal járó terhek külön csoportját alkotják a tulajdonjog részjogosítványainak korlátozásai. Ezek valamely egyébként kizárható magatartás (pl. átjárás) tűrésének kötelezettségében vagy egy, a tulajdonos által egyébként tanúsítható magatartástól (pl. zajkeltés) való tartózkodásban nyilvánulhatnak meg.
	A szomszédjog általános szabályát a Ptk. 100. §-a határozza meg: a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. Így pl. tilos gáz, füst, zaj útján a szomszédos telekre olyan áthatást gyakorolni, amely a szomszédot szükségtelenül zavarja, vagy amely jogai gyakorlását veszélyezteti.
	A sérelmet szenvedett szomszéd követelheti az ilyen cselekmény abbahagyását, ha pedig tartani lehet ismétléstől, a jövőre való eltiltást, továbbá az ilyen cselekményből eredő esetleges kárának megtérítését is. A szomszédjog általános szabálya felhasználható a környezetszennyező magatartásokkal szembeni védekezésre is.
	A szomszédság jogi fogalma tágabb mint a köznapi értelme: a szomszédság határa jogilag addig terjed, ameddig maga a szükségtelen zavarás, behatás (szennyezés) kiterjed. A Ptk. szövege és az ítélkezési gyakorlat alapján nyilvánvaló, hogy "szomszédok" nemcsak a telekszomszédok, hanem mások is lehetnek.
	A 4/1997. (I.22.) Korm. rendelet 17. § (4) bekezdése feljogosítja a jegyzőt, hogy a lakosság nyugalmának megóvása érdekében megtiltsa a műsoros előadás, zene, tánc rendezését.
A jogszabály 18. § (1) bekezdése pedig a nyitvatartás korlátozására, illetve kötelező zárvatartási időszak elrendelésére ad lehetőséget a jegyzőnek; ennek feltétele a zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése.
	A rendelkezésemre álló szakvélemény szerint az egység zajkibocsátása a vonatkozó előírásoknak nem felel meg. A legnagyobb túllépés mértékszáma 16,7 dB volt. Nappali időszakban a vizsgálat határérték-túllépést nem, vagy csak alig (1,2 dB) regisztrált, éjszaka azonban a zajkibocsátás a határértéket több mérőfelületen is igen jelentősen (8,6; 10,3; 16,7 dB) meghaladta.
	A 12/1983. (V.12.) MT rendelet alapján az egység zajkibocsátása veszélyes mértékű. A zajkibocsátás alkalmas a környéken lakók éjszakai pihenésének, nyugalmának zavarására. A szakvélemény szerint "...a tevékenységből származó zajok akadálytalanul szennyezik a környezetet, különösen a Jókai utcában, de még a Dózsa György utcában is." Ennek alapján mindenképpen indokolt a 4/1997. (I.22.) Korm. rendelet szerinti jegyzői fellépés. Az egység működése nem járhat mások jogainak, érdekeinek sérelmével akkor sem, ha a település egyébként nagy látogatottságú idegenforgalmi központ. A BH1988. 32. szerint a hatósági engedély alapján tevékenykedő üzemek, üzletek is kötelesek gondoskodni arról, hogy a szomszédos ingatlanok használatát szükségtelenül ne zavarják. Az a körülmény, hogy az üzleti tevékenységet államigazgatási engedélyek, illetve hatósági engedélyek birtokában végzik, nem zárja ki a szomszédjogi szabályok megszegésének megállapíthatóságát.
	A veszélyes mértékű zaj miatt szükséges hatósági eljárás elmaradása a vizsgálattal érintett alkotmányos jogok sérelmével jár, ezért az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Szilvásvárad Jegyzőjét, hogy a mellékelt szakvélemény megállapításaira figyelemmel alkalmazza a Korm. rendelet előírásait.

Budapest, 2001. október 25.

Lenkovics Barnabás