OBH 5583/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása
	Egy panaszos a Debreceni Vízmű Rt. fogyasztói változás bejelentésével kapcsolatos eljárását sérelmezte.
A vízművek - a panaszos elmondása szerint - anélkül írta át a főmérőt a nevére, hogy a főmérővel érintett ingatlanban tulajdonnal rendelkezne.  A főmérő átírása során a formanyomtatványon bár a panaszos neve aláírásként szerepel, ő annak valódiságát megkérdőjelezte és a főmérőt átadó személy aláírása is hiányzik a formanyomtatványról.
A vízművek a főmérőn szereplő fogyasztást 2000. augusztusától a panaszos nevére állítja ki.  A panaszos többször visszaküldte a számlát azzal, hogy azt tévesen postázzák.  A panaszos végül kifizette a számlát, mert a vízművek figyelmeztette, hogy amennyiben nem fizeti ki a hátralékot úgy a vízszolgáltatást fogja korlátozni.  A panaszos ezt azonban három kisgyermekkel nem vállalta.
A tisztességes eljáráshoz való jog ( Alk. 2. § (1)), valamint a tulajdonhoz való jog ( Alk. 13. § (1)) sérelmének gyanúja miatt az ügyben vizsgálatot indítottam.
A vizsgálat során több alkalommal kerestem meg a szolgáltató vezetőjét, aki minden alkalommal határidőben tájékoztatott a feltett kérdéseimmel kapcsolatban.

Alkalmazott jogszabályok
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. ( IV.5.) Korm. rendelet
1. § (1) A közműves ivóvízellátás és a közműves szennyvízelvezetés közüzemi szolgáltatás. A szolgáltatást végzô (a továbbiakban: a szolgáltató) az ivóvízművek, illetôleg a szennyvízelvezetô művek (a továbbiakban együtt: víziközművek) üzemeltetésével köteles a víziközmű hálózatba bekötött ingatlan tulajdonosának, illetôleg egyéb jogcímen használójának (a továbbiakban együtt: fogyasztó) ivóvizet szolgáltatni, illetôleg az ingatlanon keletkezô szennyvizek - továbbá egyesített rendszerű szennyvízelvezetés esetén a csapadékvizek - összegyűjtését, károkozás nélküli elvezetését és tisztítását elvégezni (a továbbiakban: szolgáltatás).
3. § (1) A szolgáltatásra, illetôleg a szolgáltató részére végzett víz és szennyvíz átadás-átvételre a fogyasztónak a szolgáltatóval, illetôleg az átadónak az átvevôvel szerzôdést kell kötnie, amely tartalmazza:
e) az ellenérték megállapításának, ezen belül a számlázásnak, a mérôeszköz leolvasásának és a számla kiegyenlítésnek a módját;
8. § (1) A szolgáltatásért a fogyasztónak külön jogszabály szerinti díjat kell fizetnie, kivéve, ha a szolgáltatóval ennél alacsonyabb díj alkalmazásában állapodott meg.
(4) A fogyasztó, illetôleg az elkülönített vízhasználó személyében beállott változást a régi és új fogyasztó, illetôleg elkülönített vízhasználó együttesen köteles a vízmérôállás megjelölésével a változástól számított 30 napon belül a szolgáltatónak bejelenteni. A bejelentés elmulasztása esetén az abból eredô károkért az elköltözô fogyasztó és az új fogyasztó, illetôleg az elkülönített vízhasználó egyetemlegesen felel.
17. § (3) Az ingatlanon fogyasztott víz mennyisége szempontjából a bekötési vízmérô az irányadó. A bekötési vízmérô és az elkülönített vízhasználatokat mérô mellékvízmérôk mérési különbözetébôl megállapított fogyasztási különbözetet a bekötési vízmérô szerinti fogyasztó köteles megfizetni a szolgáltatónak; a szolgáltatót pedig tájékoztatja az épületen belüli belsô elszámolás módjáról.

A társasházról szóló 1997. évi CLVII tv.
1. § (1) Társasház jön létre, ha épületingatlanon az alapító okiratban meghatározott, műszakilag megosztott, legalább két önálló lakás vagy nem lakás célú helyiség a tulajdonostársak külön tulajdonába, a külön tulajdonként meg nem határozott épületrész, épületberendezés, helyiség és lakás viszont a tulajdonostársak közös tulajdonába kerül.
3. § (1) A társasház tulajdonostársainak közössége (a továbbiakban: közösség) az általa viselt közös név alatt az épület fenntartása, felújítása és a közös tulajdonnal kapcsolatos ügyek intézése során jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat, önállóan perelhet és perelhetô, gyakorolja a közös tulajdonnal kapcsolatos tulajdonosi jogokat, viseli a közös tulajdon terheit. A társasháznak vagy a tulajdonostársaknak ezzel ellentétes rendelkezése harmadik személyekkel szemben hatálytalan.
(3) A közösség egészét terhelô kötelezettség teljesítéséért a tulajdonostársak tulajdoni hányaduk - vagy az alapító okiratban, illetôleg a szervezeti-működési szabályzatban ettôl eltérôen meghatározott mérték - szerint felelnek az egyszerű (sortartásos) kezesség szabályai szerint.
21. § (1) A közösség legfôbb döntéshozó szerve a tulajdonostársakból álló közgyűlés, amelyen valamennyi tulajdonostárs részt vehet.
(2) A közösség ügyintézését a közös képviselô látja el. Az alapító okirat vagy a szervezeti-működési szabályzat közös képviselô helyett intézôbizottság választását írhatja elô. Abban a társasházban, amelyben ötven lakásnál több lakás van, a közösség gazdálkodásának ellenôrzésére számvizsgáló bizottságot kell választani.
33. § A közös képviselô, illetôleg az intézôbizottság jogkörében eljárva köteles
c) közölni és beszedni a tulajdonostársakat terhelô közös költséghez való hozzájárulás összegét és érvényesíteni a közösség ezzel kapcsolatos igényeit.

A Debreceni Vízmű Rt. Általános Szerződési Feltételei
7. Fogyasztóváltozás
7.1. A Fogyasztó a tulajdonjogának másra történő átruházásakor a díjhátralékát, ill. az átruházáskori mérőállásig díjtartozását a Szolgáltatónál rendezi.(...)
7.2. A mérő átvállalását a ki és bejelentkező Fogyasztó 30 napon belül együttesen teheti meg a Társaság Ügyfélszolgálatánál.
7.3. A Szolgáltató a bejelentkező Fogyasztóval Közüzemi Szolgáltatási Szerződést köt a kijelentkező Fogyasztóval a szerződési jogviszony ezzel egyidejűleg megszűnik.
8. A Szerződés felmondása
jelen szerződést a szolgáltató 60 napos határidővel felmondhatja:
-a díjfizetés két egymást követő alkalommal történő elmaradása,
- a plomba, vagy mérő megsértése,
-a Fogyasztó személyében bekövetkező változás bejelentésének elmulasztása,
-szabálytalan vízvételezés megállapítása esetén.

Megállapított tényállás
	A Debrecen H. út 24-38. szám alatt egy 8 lakásos sorház áll. Az ingatlan társasháznak minősül.  
A főmérő a 38. szám alatt található, a volt közös képviselő már nem lakik a társasházban.
Panaszos a Debrecen, H. utca 32. szám alatt lakik, majd 2000 áprilisában megvásárolta a H. utca 34. szám alatt található ingatlan 1/1 tulajdonjogát, amelyben egyébként korábban a közös képviselő lakott.
Még ugyanebben a hónapban a panaszos átíratta a saját nevére a 34. szám alatt található ingatlan  mellékmérőit.
2000. év augusztusától a panaszos a társasház főmérőjének számláját is kapja a mellékmérős számláin kívül.  Először a panaszos visszaküldte a számlát anélkül, hogy kifizette volna, majd megtekintette azt a formanyomtatványt is, amely szerint a nevére átírták a főmérő órát.
A formanyomtatvány 2000. augusztus 21-én kelt, a fogyasztási hely a nyomtatvány szerint a H. u. 38. szám alatt található.
A bejelentkező címszó alatt a panaszos neve szerepel, mint társasházi közös képviselő, kijelentkezőként pedig L J-né.  A lap alján két aláírásnak van hely, az egyik a bejelentkező fogyasztóé, a másik a kijelentkező fogyasztóé.  A kijelentkező fogyasztó aláírása hiányzik és hiányzik a kijelentkező összes adata, így az új, pontos címe,  számla kiegyenlítési adatok, tartozások.
2000. december 14-én a panaszos felháborodott hangvételű levélben fordult a vízművek vezérigazgatójához.  Levelében a panaszos kifejtette, hogy az "átvállalásról halvány sejtelme sem volt", az okiraton szereplő aláírás hamisítvány, ezt tényt maga hamisító is elismeri", továbbá megkérte a vezérigazgatót arra, hogy a későbbiekben tekintsenek el attól, hogy neki címzik a számlákat tekintettel arra, hogy nem közös képviselő.
2001. január 18-án az értékesítési vezető, valamint a vízdíjszámla és díjbeszedési csoportvezető a következőket válaszolta:
"1) Fogyasztóváltozás esetén alkalmazottunk nem tudja eldönteni, hogy a változás-bejelentőt az arra illetékes fogyasztó írta-e alá.  Amennyiben a bejelentkező fogyasztó helyére nem jogosult írt alá az Ön nevében, sérelmét hatóságnál szíveskedjék orvosolni.
3) A jövőben sem kívánjuk ügyfeleinket igazoltatni.
4) A fogyasztói hely átírására visszatérve tájékoztatjuk Önt, hogy a H. u. 34. sz. alatti L.J. fogyasztót tartottuk nyilván a főmérő kezelőjeként.  Tekintettel arra, hogy az ő tulajdonrésze az Ön nevére került L.J. nevére jogszerűen már számlát nem készíthetünk.  Következésképpen az Ön nevére írtuk volna a fővízmérőt bejelentés nélkül is.
5) Elfogadjuk azonban a fővízmérő átírás ügyében tett változtatási szándékát, de ebben nem cégünknek, hanem Önöknek H. úti mellékvízmérővel rendelkező fogyasztónak vannak feladataik.  Nevezetesen a mellékvízmérővel rendelkezőknek kell most dönteni a fővízmérő kezelőjének kiválasztásában.  Természetesen előfordulhat az az eset, amikor senki sem vállalja át a fővízmérőt, amely azonban nagyon komoly veszélyt hordoz magában, hiszen a fővízmérőn keletkező díjhátralék a vízszolgáltatás korlátozását vonja maga után, melynek kellemetlenségét Önöknek kell eltűrni (...)
7) A számlát kiegyenlítés céljából mellékelten visszaküldjük Önnek.  A költségviselés tekintetében lakótársaival szíveskedjék egyeztetni."
2001. január 23-án a panaszos levelet kapott a vízművektől, mely szerint a főmérőn 7022 Ft tartozás van nyilvántartva, azért az óra átírás nem lehetséges csak a hátralék kiegyenlítése után.
2001. áprilisában a vízművek tájékoztatta a panaszost, hogy miután hátralékát nem rendezte vízkorlátozást fognak bevezetni.
2002. február 4-én vizsgálatom megindulása után a vízművek levélben kérte a lakókat arra, hogy a közös képviselőt jelöljék ki és annak személyét jelentsék be.
A közös képviselő személyét mind a mai napig nem jelentették be és a társasház minimális összegű vízdíj hátralékot is felhalmozott már.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat annak megállapítását célozta, hogy okozott-e a szolgáltató a tisztességes eljáráshoz való joggal és tulajdonhoz való joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot a társasház főmérőjének átírása során.
A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. ( IV. 5.) Korm. rendelet ( továbbiakban Korm. rend.) 8. § (4) bekezdése alapján: a fogyasztó, illetőleg az elkülönített vízhasználó személyében beállott változást a régi és új fogyasztó, illetőleg elkülönített vízhasználó együttesen köteles a vízmérőállás megjelölésével a változástól számított 30 napon belül a szolgáltatónak bejelenteni.  A bejelentés elmulasztása esetén az abból eredő károkért az elköltöző fogyasztó és az új fogyasztó, illetőleg az elkülönített vízhasználó egyetemlegesen felel.
A szabályozástól eltérően a vízmű elfogadta a főmérő kezelőjének átírását úgy, hogy az átadó személy nem volt jelen az átíráskor.  Ezek után a panaszos először a számla visszaküldésével jelezte, hogy a számlát nem kívánja rendezni.  2001. januárjában az egyik lakó átvállalta volna a főmérő szerinti fogyasztás rendezését, de azt a vízművek hátralék felhalmozódása miatt elutasította.
2000. decemberében a panaszos a vezérigazgatónak levelet írt melyben "kérte", hogy a vízdíj számlát ne az ő nevére postázzák.  A szolgáltató, mind a panaszosnak, mind pedig a részemre küldött levélben kifejtette azt, hogy abban az esetben ha nem rendelkeznek az óra átírásáról, akkor mindig a "kiköltöző helyére beköltöző fogyasztónak készítik" a bekötési vízmérőre szóló számlát.
Mind a panaszosnak, mind pedig a részemre küldött tájékoztató levélből kiderül az, hogy a szolgáltató társasház esetén összemossa a közös képviselő és az ingatlan tulajdonosa, vagy más jogcímen használója fogalmát.  A vizsgált esetben gyakorlatilag a panaszos az utóbb megvásárolt lakással - amelyben korább korábban a közös képviselő lakott- közös képviselői pozíciót is "vásárolt".  
	A vizsgált ügy "különlegessége" még az is, hogy bár a panaszos szerint a 8 lakásos sorház társasház, mind a mai napig nem jelentették be a közös képviselő személyét a szolgáltatónál, pedig  helyzet másfél éve tisztázatlan.  A panaszos arról is tájékoztatott, hogy közös költséget a társasház nem szed, amelyből a mindenkori közös képviselő rendezhetné a vízdíjat.
A szolgáltató a szolgáltatott vízmennyiség számláját oly módon bocsátja ki, hogy az egyes lakásokban leolvasott vízmennyiség díját bekötési mérőkön mért teljes díjból levonja és a különbözetet a társasház közös képviselőjének terhére számlázza ki.
A társasházakról szóló 1997. évi CLVII tv. ( továbbiakban Ttv.) 1 § (1) bekezdése szerint az egyes lakások a tulajdonostársak külön tulajdonában, a külön tulajdonként meg nem határozott épületrészek, berendezések, helyiségek és lakás a tulajdonostársak közös tulajdonában állnak.
A 3. § (1) bekezdés szerint a társasház a tulajdonostársak közössége, mely az általa viselt közös név alatt az épület fenntartása, felújítása és a közös tulajdonnal kapcsolatos ügyek intézése során jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat, önállóan perelhet és perelhető, gyakorolja a közös tulajdonnal kapcsolatos jogokat, viseli a közös tulajdon terheit.
(3) A közösség egészét terhelő kötelezettség teljesítéséért a tulajdonostársak tulajdoni hányaduk - vagy az alapító okiratban, illetve szervezeti és működési szabályzatban -ettől eltérően maghatározott mérték - szerint felelnek az egyszerű kezesség szabályai szerint.
Miután a vízmű szolgáltatást nyújtott a Ptk. 201. §-a alapján, azért ellenszolgáltatás jár, amit a társasházközösség köteles megtéríteni.
A Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése szerint fogyasztó az ingatlan tulajdonosa, vagy más jogcímen használója.  Társasházi közös fogyasztás esetén értelemszerűen a társasház közösség és nem a közös képviselő a fogyasztó, de ennek ellenére ő rendezi harmadik személyek felé a társasházi kötelezettségeket.
A társasház-tulajdon a közös tulajdon egyik fajtája.  A társasházközösség jogképessége a gyakorlati életben elfogadott, számos jogszabály a társasházat említi meg a kötelezettségek és jogok alanyaként.
A Ttv. ezért feljogosítja a közös név alatt működő közösséget a közös tulajdonnal kapcsolatos ügyintézés körén belül a jogszerzésre és kötelezettségek vállalására, továbbá a perbeli jogképességre, valamint tulajdonosi jogok gyakorlására és végül kötelezi a terhek viselésére.
A közösség jogképessége nem nélkülözheti a tulajdonostársak mögöttes felelősségét.  Ez a felelősség nem korlátozott, de nem is egyetemleges, a közösség egészét terhelő, meghatározott kötelezettségért az egyes tulajdonostárs annak csupán tulajdoni hányada szerint megosztott részéért köteles helytállni.  A közösség egészét terhelő követelés esetében valamennyi tulajdonostárs köteles a tulajdoni hányadához igazodó részt teljesíteni függetlenül a közösségen belüli esetleges eltérő elszámolási szabálytól, vagy a közös költséghez történő hozzájárulás hátralékától.
Ez azonban azt is jelenti, hogy a közös képviselő szerepe kifelé harmadik személy részéről felmerült követelés esetén odáig terjed, hogy a rendelkezésére álló közös költségből a követelést kielégítse, de amennyiben ilyen nem áll a rendelkezésére, az anyagi jellegű kötelezettségeket nem neki kell viselnie.
A közös képviselő csak képvisel, de nem felel az egyének tartozásaiért és így nem felel a közüzemi hátralékért sem.
A vezérigazgató levelében foglalt azon fejtegetéssel sem értek egyet, hogy a panaszosnak meg kellett volna jelennie 30 napon belül a korábbi fogyasztóval annak érdekében, hogy a főmérőt a nevére átírják.  A panaszos ugyanis az ingatlan megvásárlása során intézkedett annak érdekében, hogy a mellékmérők a nevére kerüljenek, de miután nem volt a társasház közös képviselője, ezért értelemszerűen nem jelentkezett annak érdekében, hogy a nevére a főmérőt is átírják.  Abban a szolgáltatónak teljes mértékben igaza van, hogy a főmérőn jelentkező fogyasztási különbözetet is ki kell valakinek fizetnie és hogy ennek személyéről a társasház közösségnek kell döntenie.
Megállapítottam, hogy a vízművek a tisztességes eljáráshoz fűződő joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott, akkor amikor a fogyasztóváltozás bejelentése során elfogadta az átvállalási nyilatkozatot úgy, hogy az átadó és az átvevő személy nem voltak együttesen jelen, valamint azzal a gyakorlatával, hogy a főmérőt kezelő személynek tekintik azt személyt, aki az elköltöző korábbi lakó - jelen esetben egyben a közös képviselő - helyére költözik.

Kezdeményezés
	Felkérem a Tisztelt Vezérigazgató Urat arra, hogy a továbbiakban az ügyben érintett társasház főmérős számláját ne a panaszos nevére, hanem minden egyes lakó nevére és költségére küldje meg, azzal a tájékoztatással, hogy mindaddig amíg a közös képviselő nevét nem jelölik meg, bármelyikük rendezheti a főmérőn szereplő fogyasztáshoz kapcsolódó számlát.  Ezen kívűl kérem a Vezérigazgató Urat arra is, hogy tájékoztassa a lakókat arról, hogy ha nem tudnak a közös képviselő személyében megállapodni, úgy lehetőségük van (sorházi ingatlanra tekintettel) minden egyes lakáshoz önálló bekötési mérő felszerelésére saját költségen.

Budapest, 2002. május 8.

Lenkovics Barnabás