OBH 5478/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindulása:
	A Gyorskocsi utcai fogdán fogvatartott panaszos beadványaiban a BRFK ellene folytatott eljárását, valamint azt sérelmezte, hogy a kirendelt védője nem tartja vele a kapcsolatot. Állítása szerint a rendőrök a fogvatartása idején tartott házkutatás során kifosztották a lakását, de az általa tett feljelentésekre nem reagáltak.
Az ügyben alkotmányos jogokat érintő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a budapesti rendőr-főkapitányt a panasz megalapozottságának kivizsgálására és a vonatkozó büntetőeljárási iratok megküldésére kértem.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § /1/ bek.);
•	Védelemhez való jog (Alkotmány 57. § /3/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
•	1978. évi IV. törvény a Büntető törvénykönyvről (Btk.):
263/A. § (1) Aki
a) lőfegyvert vagy lőszert engedély nélkül készít, megszerez, tart vagy forgalomba hoz,
bűntettet követ el, és két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
313/A. § Aki hamis vagy meghamisított váltót hoz forgalomba, amennyiben súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg, vétséget követ el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.

•	1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról (Be.):
47. § Védő részvétele a büntetőeljárásban kötelező, ha
b) a terheltet fogva tartják, az őrizetbevételt kivéve;
48. § (1) Védőt elsősorban a terhelt hatalmazhat meg. A meghatalmazásról a terhelt törvényes képviselője vagy nagykorú hozzátartozója is gondoskodhat; a meghatalmazásról a terheltet értesíteni kell.
49. § (1) A hatóság védőt rendel ki, ha a terheltnek nincs meghatalmazott védője és a védelem kötelező.
(2) A hatóság a 48. § (1) bekezdésében felsoroltak kérelmére vagy hivatalból védőt rendel ki, ha ezt a terhelt érdekében szükségesnek tartja.
(3) Védőként ügyvédet vagy ügyvédi irodát lehet kirendelni. A kirendelés a hatályát veszti, ha a terhelt védelméről meghatalmazás útján gondoskodnak.
91. § (1) A hatóság a terheltet őrizetbe veheti
b) ha az előzetes letartóztatás elrendelésének oka [92. § (1) bek., 340. § (1) bek.] áll fenn.
(2) Az őrizet legfeljebb hetvenkét óráig tarthat, ennek elteltével a terheltet - ha az előzetes letartóztatását nem rendelték el - szabadon kell bocsátani.
(4) Az őrizetbevételről a hatóság késedelem nélkül értesíti a terhelt által megjelölt hozzátartozót; ennek hiányában a terhelt által megjelölt más személy is értesíthető.
103. § (1) Ház, lakás, egyéb helyiség vagy azokhoz tartozó bekerített hely, továbbá jármű átkutatásának a hatóság határozata alapján akkor van helye, ha alaposan feltehető, hogy az a bűncselekmény elkövetőjének kézrekerítésére, a bűncselekmény nyomainak felderítésére vagy tárgyi bizonyítási eszköz megtalálására vezet.
(2) A házkutatást rendszerint az érdekelt jelenlétében kell elvégezni; megkezdése előtt közölni kell vele a házkutatást elrendelő határozatot és fel kell őt szólítani, hogy a keresett tárgyat önként adja elő. Ha az érdekelt távol van és megbízottja sincs, érdekeinek védelmére a hatóság képviselőt rendel ki.
132. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok alapján meghatározott személy alaposan gyanúsítható bűncselekmény elkövetésével, a hatóság közli vele ennek lényegét, a vonatkozó jogszabályok megjelölésével.
(2) A gyanúsítás közlése után figyelmeztetni kell a gyanúsítottat arra, hogy védőt választhat, illetőleg védő kirendelését kérheti. Kötelező védelem esetén fel kell hívni a figyelmét arra is, hogy amennyiben három napon belül nem hatalmaz meg védőt, a hatóság rendeli ki.
(3) A gyanúsítás közlését, a gyanúsított figyelmeztetését és nyilatkozatát jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(4) A gyanúsítottat az alapos gyanú közlését követően - ha fogva van, huszonnégy órán belül - ki kell hallgatni. E határidőt attól az időponttól kell számítani, amikor a gyanúsítottat a nyomozó hatóság elé állították.
142. § (1) Ha a hatóság a nyomozást elvégezte, a gyanúsítottat és a védőt értesíti, hogy a nyomozás iratait megtekinthetik, illetőleg a fogva levő gyanúsítottat e célból előállítja. A gyanúsított és a védő az iratok megismerése során a nyomozás kiegészítését indítványozhatják, egyéb indítványokat és észrevételeket tehetnek. A gyanúsítottat erre a jogára figyelmeztetni kell. Az iratismertetés határnapjának elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
(2) A nyomozás iratainak ismertetésénél lehetővé kell tenni, hogy a gyanúsított és a védő a nyomozás során keletkezett iratokat - kivéve a zártan kezelt iratokat - megismerhesse.
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(2) Nincs helye panasznak a feljelentés kiegészítése, valamint a nyomozó hatóság egyéb adatszerző tevékenysége során végzett eljárási cselekmények, a nyomozás elrendelése, a vádemelés, továbbá a bizonyítás körébe tartozó nyomozási cselekmények elrendelése és sorrendje miatt. Csak a sértett élhet panasszal a vádemelés mellőzése miatt.
(3) A hatóság határozata vagy intézkedése elleni panasznak - ha e törvény kivételt nem tesz - nincs halasztó hatálya. Kivételesen indokolt esetben a hatóság a határozat vagy az intézkedés végrehajtását a panasz elbírálásáig felfüggesztheti.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.

A vizsgálat megállapításai:
	A BRFK Nyomozó Főosztályának Gazdaságvédelmi Osztálya 2001. július 5-én rendelt el nyomozást ismeretlen tettes ellen, váltóhamisítás elkövetésének alapos gyanúja miatt. A nyomozás keretében 2001. augusztus 7-én reggel házkutatást tartottak a panaszos lakásán, a panaszos jelenlétében. A házkutatás módja ellen a házkutatást szenvedő fél nem tett panaszt. Ezt követően a panaszost előállították, majd 2001. augusztus 7-én, 11 órakor a nyomozó hatóság elrendelte az őrizetbe vételét, amiről értesítették a panaszos által megnevezett személyt. Az őrizetbe vétel elleni panaszt a Fővárosi Főügyészség augusztus 8-án elutasította. A gyanúsítotti kihallgatásra az őrizetbe vétel napján, 13. 40 és 17. 25 között került sor, ez ellen a gyanúsított nem élt panasszal. A kihallgatási jegyzőkönyv tanúsága szerint a védővel kapcsolatos kérdésre a gyanúsított azt válaszolta, hogy később nyilatkozik. A nyomozó hatóság azonban augusztus 8-án védőt rendelt ki a gyanúsított számára, akinek előzetes letartóztatását indítványozta. A fogvatartott panaszos augusztus 9-én védőt hatalmazott meg, aki jelen volt az előzetes letartóztatással kapcsolatos bírói meghallgatáson. A Pesti Központi Kerületi Bíróság 2001. augusztus 9-én elrendelte a panaszos előzetes letartóztatását, amit később meghosszabbítottak.
A panaszos ill. hozzátartozója augusztus 22-én és szeptember 24-én újabb ügyvédeket hatalmaztak meg a védelem ellátására, de a panaszos október 11-én, október 18-i hatállyal mindhárom védőjétől visszavonta a meghatalmazást. Erre tekintettel a Be. 49. § (1) alapján a nyomozó hatóság október 18-án védőt rendelt ki a fogvatartott számára. A panaszos azonban nem volt megelégedve a védővel és feljelentést is tett ellene, ezért a hatóság a kirendelést december 3-án megszüntette és újabb ügyvédet rendelt ki.
A panaszos lakásán szeptember 17-én, a panaszos meghatalmazott védőjének és két hatósági tanúnak a jelenlétében házkutatást tartottak, melynek során - az iratokon kívül - a szobai ruhásszekrény aljában talált 50 db. Parabellum lőszert is lefoglaltak. A gyanúsított panaszt tett a házkutatás ellen, amit a Fővárosi Főügyészség november 9-én elutasított. A budapesti rendőr-főkapitány tájékoztatása szerint a panaszos feljelentést tett ismeretlen tettes ellen egyes vagyontárgyainak eltulajdonítása miatt, mely ügyben a BRFK Nyomozó Főosztályának Vagyonvédelmi Osztálya folytat nyomozást. A házkutatás során lefoglalt lőszerekkel kapcsolatos bűncselekmény fennállását pedig a BRFK Vizsgálati Főosztályára áttett alapügyben folyó büntetőeljárás keretében vizsgálják.
	Vizsgálatom során - a kapott tájékoztatás és a rendelkezésre álló iratok alapján - megállapítottam, hogy a nyomozó hatóság eljárása nem okozott visszásságot a tisztességes eljáráshoz, valamint a védelemhez való alkotmányos jogokkal összefüggésben. A rendőrség a nyomozás során a Be. szabályait betartva, törvényesen járt el; az őrizetbe vett személy számára nem kötelező a hatóságnak védőt kirendelnie, augusztus 8-ától pedig mindig volt meghatalmazott vagy kirendelt védője a fogvatartottnak. A gyanúsított panaszait a törvényességi felügyeletet gyakorló főügyészség kivizsgálta, egyéb beadványait az illetékes szervekhez továbbították. Mindezekre tekintettel a budapesti rendőr-főkapitány tájékoztatását elfogadom, és a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2002. február 19.

Takács Albert