OBH 5298/2001. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése 
Ügyintéző: dr. Bódis Cecília

Az eljárás megindítása
	A panaszos házaspár (a továbbiakban panaszosok) az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványukban a helyi kábeltelevíziós Kft. eljárását sérelmezték.
Az ingatlanukon átvezető kábelek miatt visszamenőlegesen "ellentételezést" vártak, ezért visszatartották az előfizetési díjat. Igazságtalannak tartják, hogy a szolgáltató megszüntette a szolgáltatást, és "minden anyagi konzekvencia nélkül kivonulhat az életükből". Szeretnék, ha a szolgáltató ingyenesen visszakapcsolná őket a hálózatba.
	A beadvány alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16.§ (2) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.
	Tájékoztatás és az iratok rendelkezésemre bocsátása céljából az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján megkerestem az ügyben már eljárt Sajószentpéter Város Önkormányzat jegyzőjét és a Hírközlési Területi Hivatal Miskolci Irodájának vezetőjét, akik részletesen tájékoztattak az ügy hátteréről, a megtett intézkedéseikről.

A megállapított tényállás
Az országgyűlési biztos rendelkezésére álló eszközökre tekintettel a tényállás megállapítására a panaszbeadványok és a két megkeresett szerv válasza, illetve a kábeltelevíziós társaság általuk csatolt levelei alapján volt módom.
A sajószentpéteri panaszosok folyamatos előfizetői voltak a helyi, ún. kis KTV szolgáltatásnak. Zavarta őket az 1998-ban telkük légterét érintve áthúzott "hálózatbővítést szolgáló vezeték", mely kb. 20 méteres szakaszon sarkosan húzódott a kertjük felett. Úgy gondolták, hogy ingatlanukat több évig ingyenesen használta a szolgáltató, ezért 2000-ben, amikor postán megkapták a 2001. évre szóló, új típusú szolgáltatási szerződést, azt nem írták alá, hanem kiegészítést fűztek hozzá, mely szerint a "károkozásért" valamilyen ellenszolgáltatást várnak a szolgáltató Kft.-től. Egyúttal ettől a naptól a szolgáltatási díjat nem fizették,  várva az esetleges visszajelzést, egyeztetést. A szolgáltató vezetője nem jelentkezett, nem kívánt egyeztetést folytatni ebben az ügyben. A panaszosok több ízben levélben fordultak hozzá, de írásban nem kaptak választ. Munkatársai megkeresték a panaszosokat, hogy egyeztessenek, de ezzel a panaszosok nem voltak elégedettek.
A szolgáltató 2001. május 14-én felszólító levelet küldött az elmaradt díjak befizetésére.
A panaszosok május 21-én levélben keresték meg panaszukkal az Észak-magyarországi Hírközlési Felügyeletet, majd a későbbiekben további beadványokat tettek. Sérelmezték, hogy ezekre írásban nem kaptak választ. (A szervezeti változások és az új hírközlési jogszabályok folytán időközben az illetékes szerv a Hírközlési területi Hivatal Miskolci Irodája lett.) 
A hírközlési szakemberek június 19-én majd június 29-én a helyszínen keresték meg a kérelmezőket. 
A kábeltársaság a fizetési felszólító levélben megadott fizetési határidő eredménytelen elteltére hivatkozva június 25-én kelt levelében a szolgáltatási szerződés felmondásáról és a szolgáltatás megszüntetéséről értesítette a panaszosokat, június 26-án pedig a szakemberek a panaszosok ingatlana felett húzódó régi vezetéket a szomszéd háztetőre szerelték át, megszüntetve ezzel a zavarást. A panaszosok ezen a napon, miután látták a munkálatokat - bizakodva a vitás ügy rendezésében, ugyanakkor tartva a jelszolgáltatásból való kizárástól - befizették az elmaradt díjakat, de sajnos már későn. A szolgáltató felszólító és felmondó levelében egyaránt szerepelt a visszakapcsolás lehetőségére való felhívás és annak feltételei is. A panaszosok a kábelszolgáltatónak egyszer sem jelezték a visszakapcsolási igényüket.
	A helyi kábeltelevíziós Kft. egy darab fejállomás telepítésével és a hét darab helyi kis KTV rendszer összekapcsolásával kezdte meg a térségben a szolgáltatást. A saját hálózatát a Hírközlési Felügyelet által kiadott engedélyek alapján, az ÉMÁSZ oszlopsort igénybe véve építette ki, saját beruházásból. A régi soros rendszer korábbi vezetékei házról házra, kerteken keresztül vezettek és vezetnek jelenleg is, ezek üzemeltetését, karbantartását szintén a Kft. végzi. A panaszosok utcájában az előfizetők még a I. sz. Lakásszövetkezet - engedély nélküli - soros rendszerébe voltak bekötve. A nyomvonal kert felett húzódó vezetéke nem a Kft. saját új vezetéke, hanem a régi rendszerhez tartozik, melyet a Kft. csupán felújított.
A kábelszolgáltató az új típusú szerződés megkötése hiányában a régi soros vezetéken tovább biztosította az 1994 szeptemberében kötött szerződés alapján a szolgáltatást, mely ellen a panaszosok nem tiltakoztak. Négy hónap elteltével küldte a felszólító levelet, majd a nem fizetés miatt - állítása szerint a szerződés szabályainak megfelelően - bontotta fel a régi szerződést majd zárta ki ezután a panaszosokat a szolgáltatásból. A szerelők írásban nyilatkoztak, hogy a vezetékkel kapcsolatos munkálatokat a panaszosok előzetes szóbeli hozzájárulása alapján végezték, enélkül nem is tudtak volna hozzáférni a vezetékhez. (Az egyik csatolt dokumentumból kiderül, hogy a panaszosok lánya engedte be a szerelőket.)
Az 1994-es szerződés 6. pontja a következőt tartalmazza: "A használó biztosítja, hogy ingatlanát a szolgáltató az üzemeltetéshez szükséges mértékben igénybe vegye (pl. sorhibák javítása), ha ezen igénybevétel az ingatlan és tartozékainak használatát nem akadályozza, a használó ezért térítési díjat nem igényelhet."
A vezeték áthelyezésekor a szerelők az ingatlan oldalán lógva hagytak egy vezetéket, ezért a panaszosok augusztus 22-én a jegyzőhöz fordultak és birtokvédelmi eljárást kezdeményeztek. Kérelmükben a birtokháborítás tényének megállapítását és az "életveszélyes" vezeték eltávolítását kérték. A jegyző szeptember 11-én kelt határozatában a kérelemnek helyt adott és kötelezte a szolgáltatót a vezeték eltávolítására, mely meg is történt, a szolgáltató szerelői 14-én a maradék vezetéket (a panaszosok erre vonatkozó írásbeli engedélye birtokában) eltávolították.
A panaszosok legutóbbi levele a szolgáltató vezetője ás a köztük kibontakozott személyes ellentétre, sértő újságcikkekre, levél- illetve szóváltásra utal.

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 

Az ügy jogszabályi háttere
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (médiatörvény)
A közszolgálati műsorszolgáltatás, és a közműsor-szolgáltatás alapelvei és szabályai
117. § (1) 1996. július 1-jétől az üzemben tartó köteles rendszere révén elosztani a közszolgálati műsorszolgáltató valamennyi műsorát, amennyiben ezek vételkörzete kiterjed az adott fejállomásra. Ezeket a műsorokat alapszolgáltatásként kell elosztani és ezekért a műsorszolgáltatásokért többletdíjat az előfizetőtől nem lehet kérni.
(4) Az üzemben tartó szerződéses megállapodást köthet bármely műsorszolgáltatóval, amelyben vállalja, hogy a műsorért a műsorelosztó rendszer előfizetőitől a műsorszolgáltató részére díjat szed.
A Polgári Törvénykönyvről szóló, többször módosított 1959. évi IV. törvény
108. § (1) Az ingatlan tulajdonosa tűrni köteles, hogy az erre külön jogszabályban feljogosított szervek - a szakfeladataik ellátásához szükséges mértékben - az ingatlant időlegesen használják, arra használati jogot szerezzenek, vagy a tulajdonjogát egyébként korlátozzák. Ebben az esetben az ingatlan tulajdonosát az akadályoztatás (korlátozás) mértékének megfelelő kártalanítás illeti meg.
(2) Ha a használat vagy egyéb korlátozás az ingatlan rendeltetésszerű használatát megszünteti vagy jelentős mértékben akadályozza, a tulajdonos az ingatlan megvásárlását, illetőleg kisajátítását kérheti.
171. § (1) Ingatlanra közérdekből a külön jogszabályban feljogosított szervek javára - államigazgatási szerv határozatával - szolgalmat vagy más használati jogot lehet alapítani. A használati jog alapításáért kártalanítás jár.
(2) A használati jog alapításának eseteit, továbbá a kártalanítás szabályait külön jogszabály állapítja meg. 
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(2)
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.

2001. évi XL. törvény a hírközlésről
31. § (1) Ha az ingatlan tulajdonosa és az építtető között megállapodás nem jött létre, a hatóság (Hírközlési Felügyelet) az érintett ingatlan tulajdonosát (kezelőjét, használóját) hozzájárulása hiánya esetében - közérdekből - korlátozhatja az ingatlan használatában, annak érdekében, hogy a hírközlési szolgáltató az ingatlanon, épületen, létesítményen, az alatt vagy felett, illetőleg abban a hírközlési szolgáltatás céljára szolgáló berendezést, vezetéket, antennát (a továbbiakban együtt: hírközlő eszköz) létesíthessen.
(2) Az ingatlan tulajdonosát a korlátozás mértékének megfelelő kártalanítás illeti meg. A tulajdonos ezen felül a Ptk. 108. §-ának (2) bekezdésében meghatározott jogokat érvényesítheti.
(3) A hírközlő eszközöknek ingatlanon való elhelyezése érdekében, valamint ingatlanon elhelyezett hírközlő eszközök esetében a szolgáltató kérelmére - közérdekből - a hatóság határozatával szolgalmi vagy más használati jogot alapíthat.
(4) A hatóság az érintett ingatlan tulajdonosát (kezelőjét, használóját) hozzájárulásának hiánya esetében - közérdekből - korlátozhatja az ingatlan használatában annak érdekében, hogy a hírközlési szolgáltató erre felhatalmazott képviselője - előzetes értesítés alapján - az ingatlan területére a hírközlési létesítmény ellenőrzése, karbantartása és a szükséges hibaelhárítás céljából belépjen.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

248/2001. (XII. 18.) Korm. rendelet a Hírközlési Felügyeletről és a Hírközlési Felügyelet szervei által kiszabható bírságokról

A vizsgálat megállapításai 
A panasz alapján a kábeltársaság panaszolt eljárása mellet a hírközlési szervek, valamint a jegyző eljárását is érintettnek tekintettem.
A beadványt tevő panaszosok végső soron az őket ért anyagi és erkölcsi kár megtérítését és a szolgáltatásba való ingyenes visszakapcsolást szeretnék elérni, a szolgáltató szerződésszegő magatartására tekintettel. Igazságtalannak tartják, hogy - bár már saját műholdvevő antennával rendelkeznek - nem tudják nézni a helyi önkormányzati eseményeket.
A kábeltársaságok szolgáltatásai polgári jogi szerződéses kapcsolatokon alapulnak, ám előfizetőikkel való viszonyukban (az esetleg függőségi viszony okán) néhol jellemző egy kvázi-hatósági szerepfelfogás.
A állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálati jogköre a kábeltelevíziós szolgáltató társaságok tevékenységének vizsgálatára csak szűk körben terjedhet ki. Az Obtv. szerint az országgyűlési biztos a hatóságok [29. § (1) bek.] mellett az ún. közszolgáltatást végző szervek eljárása, ennek során hozott határozata, intézkedése vagy éppen ennek elmulasztása következtében felmerülő alkotmányos jogokkal összefüggő sérelem esetén jár el.
A törvény meghatározza a hatóság fogalmát, viszont a biztosok jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a jogszabályban előírt, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, közüzemi szolgáltatásokat kizárólagosan végző szerveket. A törvényi indokolás is eligazítást ad a közszolgáltatást végző szerv fogalmához, azaz hogy mely területeken szükséges a rendkívüli alkotmányos jogvédelem. A műsorelosztó társaságok - speciális helyzetükből adódó  - negatív attitűdje sokszor vitathatatlan, de a versenyfelügyelet, a fogyasztóvédelem különböző jogterületeken áthúzódó eszközei, a hírközlési hatóságok fellépése, valamint természetesen a polgári jogi jogvédelem intézményei segítséget nyújtanak a jogsértések megoldására.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény és a területet szabályozó joganyag egybevetése alapján megállapítottam, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatás elosztási kötelezettsége [1996. évi I. törvény a rádiózásról és a televíziózásról (médiatörvény) 117.§ (1) bek.] folytán a kábeltársaság közszolgáltatást végző szervnek minősülhet: a médiatörvény szerint a kábeles műsorelosztó rendszer üzemben tartója (a kábelszolgáltató társaság) köteles alapszolgáltatásként  - tehát a legalacsonyabb díjtétellel - elosztani a közszolgálati média valamennyi műsorát, amennyiben ezek vételkörzete kiterjed a fejállomására. A médiatörvény szerinti közszolgálati műsorcsatornák (M1, M2, Duna Televízió) elosztása a szolgáltató kötelessége, amennyiben piacra lép, ezt mindenképpen meg kell valósítania. Amint pedig valaki a kábelszolgáltatóval szerződéses viszonyt létesít, ezeket a közszolgálati csatornákat az alapdíjért  meg kell kapnia.
Amennyiben a panasz a közszolgáltatással függ össze és az alkotmányos jogokkal összefüggő sérelem lehetősége felmerül, a hatáskört megállapítva vizsgálatot rendelek el és adott esetben a probléma megoldására illetékes felügyeleti szerv felé kezdeményezem az eljárást. 
A vizsgált ügyben nem kétséges ugyan, hogy a panaszosoknak a szolgáltató bosszúságot okozhatott, ám a panaszban nem a közszolgáltatás hiányosságáról, hanem a felek közötti polgári jogi jogvitáról van szó. A vita tárgya a kábelszolgáltatás megszüntetésének jogszerűsége, illetve a kártérítés kérdése.
A fent kifejtett szabályokra tekintettel az ügyben a hatásköröm nem állapítható meg, a panaszosok és a kábeltársaság közötti szerződés felbontásának (illetve fennálltának), a szolgáltatás megszüntetése körülményeinek felderítése, eldöntése, a kárigény megítélése polgári jogi kategóriák.
A szolgáltató vezetője és a panaszosok közötti személyes ellentét, becsületsértések és rágalmazások megítélése pedig szintén nem a biztos hatáskörébe tartozik, hanem bírói illetve szabálysértési útra.
A hírközlési szervek eljárására vonatkozó panasz, mely szerint nem kaptak semmiféle választ a hírközlési szervektől, felvetette a jogállamiság szerves részének tekinthető jogbiztonság, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog sérülésének lehetőségét. Azonban a Hivatalvezető tájékoztatásából kiderült, hogy a hírközlési szervek a panaszosok valamennyi beadványa alapján eljártak, munkatársaik két ízben helyszíni szemlét tartottak, iratokat kértek be, illetve nyilatkozattételre hívták fel a kábeltelevíziós szolgáltató Kft-t, majd - erre figyelemmel - megállapításaikról tájékoztatták a panaszosokat. Csatolva megküldték az összes dokumentumot ezzel kapcsolatban, valamint a panasszal érintett szolgáltató nyilatkozatait, a számára kiadott szolgáltatási engedélyek valamint a szolgáltatási szerződés másolatát.
Az országgyűlési biztosnak azt kell vizsgálnia, hogy az eljáró szervek a panaszra eljártak-e és betartották-e a rájuk vonatkozó szabályokat. Vizsgálatom során megállapítottam, hogy miskolci hírközlési szervek eljárásával kapcsolatos alkotmányos visszásság nem állapítható meg.
A sajószentpéteri jegyző 7416/2001. számú birtokvédelmi határozata az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvénynek megfelelően született. A jegyző a birtokvédelmi kérelem benyújtását követően a megjelent panaszos felet meghallgatta, jegyzőkönyv készült, melyben kitért arra, hogy a kábeltársaság meghívott vezetője a meghallgatáson nem jelent meg, majd határozatot hozott. Kérdésemre tájékoztató levelében megjegyezte, hogy döntése a panaszosok kifejezett egyetértésével találkozott, anyagi kártérítésről az eljárásban nem esett szó.
Megállapítottam, hogy a jegyző eljárása alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság lehetőségét nem vetette fel.
Minthogy a panaszolt szolgáltató eljárásával kapcsolatban a hatásköröm hiányát állapítottam meg, egyebekben pedig alkotmányos visszásságot nem tártam fel, az eljárást lezárom.
	A beadványt tevő panaszosokat a vizsgálati jelentésemhez írt kísérőlevélben tájékoztatom a bírói út lehetőségéről.

Budapest, 2002. június 24.

Lenkovics Barnabás