OBH 5220/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása
	A panaszos a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem Hadtudományi Karának az eljárását sérelmezte gyermeke felvételi vizsgájával kapcsolatban. Elsősorban a felvételi döntésről küldött értesítés hibáit kifogásolta, és azt, hogy a fellebbezésre nem kaptak határidőben választ. Érdeklődésére pedig telefonon azt közölték: gyermeke esetében a szóbeli vizsgának nincs jelentősége, mert nem rendelkezik középfokú nyelvvizsgával. Az értesítésben viszont az szerepelt indokként, hogy jogszabályi ponthatár alatti volt a felvételiző teljesítménye.
	Tekintettel arra, hogy a panaszban leírtak alapján felmerült a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bek.) és a művelődéshez való jog (Alkotmány 70/F. §) sérelmének a lehetősége, az ügyben az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) alapján vizsgálatot indítottam. Tájékoztatást kértem az oktatási minisztertől, mert a panaszos a beadványt a minisztériumba is elküldte. Miután a miniszter négy hónap múlva érkezett válasza több kérdésre nem adott feleletet, tájékoztatást kértem az egyetem rektorától is. A tényállást a kapott válaszok és iratok alapján állapítottam meg. (Megjegyzem, hogy az Ftv. 115. §-a szerint az egyetem törvényességi felügyeletét a honvédelmi miniszter látja el.)

A megállapított tényállás
	A panaszos gyermeke 2001 februárjában elküldte a jelentkezési lapját az egyetemhez, de ahhoz nem csatolta a Felsőoktatási felvételi tájékoztató 2001. c. kiadvány (a továbbiakban: Tájékoztató) 672. oldalán intézményi feltételként meghatározott nyelvvizsga-bizonyítványt. Ennek ellenére írásbeli felvételi vizsgát tehetett, sőt a panaszos szerint szóbeli vizsgát is tett, de ennek dokumentumait az egyetemen nem találták meg. Az egyetem ezt az állítást vitatja. Az intézmény gyakorlata ugyanis az, hogy a hiányzó nyelvvizsga-bizonyítványt a szóbeli megkezdéséig lehet pótolni, de ha ez nem történik meg, akkor a jelentkező szóbeli vizsgát nem tehet. E gyakorlattól pedig a panaszolt esetben sem tértek el, közölte az intézmény. Az országgyűlési biztosnak nincs lehetősége arra, hogy az ellenkező állítások esetén bizonyítási eljárást folytasson le (tanúkat hallgasson meg). A konkrét ügyben azonban ennek az állításnak nincs jogi jelentősége (ld. a vizsgálati megállapításoknál). Az persze nem zárható ki, hogy a melléklet hiányát a szóbeli vizsgán nem vették észre, csak utóbb.
A panaszos gyermeke a felvételi döntésről 2001. július 23-i keltezéssel egy olyan értesítést kapott (pecsét és aláírás nélkül), amely a következőt közli: 
"Sajnálattal értesítem, hogy Ön nem nyert felvételt intézményünk biztonság- és védelempolitikai szak, Alapképzés Nappali tagozatra a 2000-2001. tanév I. félévére. Jogszabályi ponthatár alatti." (Ez a félév megjelölés nyilvánvalóan téves volt.)
	A vizsgaeredmények között az alkalmassági vizsga sorban "N" betű szerepel, a matematika írásbeli eredmény 2, a történelem 7 pont, a szóbeliknél pontszám nincs. A pontszámok leírása a következő:
"Pontszámok: 
	Előző évi pontszám:		0
	Hozott pontok összege:		56
	Szerzett pontok összege: 	9
	Összes pont:			65
	Többletpontok összege:		0
	Belső pont:				0
A szakra a felvételi ponthatár:		60
Költségtérítéses ponthatár:		64"
	Az értesítés kézhezvétele után a panaszos írt fellebbezést úgy, hogy azon a fia aláírása nem szerepelt, bár azt helyenként többes szám első személyben fogalmazta, nyilvánvalóan ezzel a fiára utalva. A fellebbezésre az egyetemi kar dékánja a választ a panaszos fiának küldte, mert a szülő nem jogosult a fellebbezésre, csak maga a jelentkező. Ehhez a válaszhoz a fiától a panaszos is hozzájutott. (A jelentkezőket egyébként augusztus 15-ig kellett értesíteni a fellebbezés elbírálásáról, a dékán ezt augusztus 21-én tette meg.)
	A fellebbezési kérelmet a dékán elutasította, mert a felvételihez középfokú "C" típusú államilag elismert nyelvvizsga szükséges, és az ezt igazoló okmányt a felvételi vizsgán a jelentkező nem mutatta be. Egyéb reagálás a fellebbezésre a válaszban nincs. 
	A panaszos szóbeli kérdésünkre tájékoztatott arról, hogy az Oktatási Minisztériumtól kapott választ, amely szerint az egyetem döntése nem volt jogsértő, mert a felvételizőnek nem volt meg a jelentkezés feltételeként előírt állami nyelvvizsgája.
	Az egyetem rektora megkeresésemre azt közölte, hogy: "A felvételi döntésről küldött értesítés hiányosságaira vonatkozó észrevételek megalapozottak. Az értesítés nem tartalmaz fejlécet, hiányzik a szöveg egy része, az aláírás és a pecsét." Egyúttal úgy nyilatkozott, hogy: "Az eset kapcsán a belső eljárási rendben fellelhető hiányosságokra vonatkozó következtetéseket levontuk."
	A felvételi értesítéssel kapcsolatban arról tájékoztatott: "A felvételire vonatkozó értesítés az felvételi eredményeket országosan nyilvántartó program (Gólya) által generált szabvány minta, amelyet kinyomtatva, a helyi alaki kellékekkel kiegészítve postázunk a pályázóknak."

Az érintett alkotmányos jogok
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.
Az Alkotmány 70/F. §-ában foglalt művelődéshez való jog. 

Az alkalmazott jogszabályok
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (Ftv.) 
A felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak általános szabályairól szóló 269/2000. (XII.26.) Korm. rendelet
A katonai felsőoktatási intézményekbe évente felvehető hallgatók számáról és a felvétel különös feltételeiről szóló 10/1998. (VI.3.) HM rendelet (a továbbiakban: HM r.) 

A vizsgálat megállapításai

A panaszos gyermeke nem rendelkezett a Tájékoztatóban a felvételi jelentkezés feltételeként előírt nyelvvizsgával. Az intézmény azonban mégis behívta írásbelizni, mert lehetővé akarta tenni, hogy a hiányzó nyelvvizsga- bizonyítványt még a szóbeli felvételi vizsga megkezdéséig pótlólag bemutathassa.
Ez méltányos eljárás volt, különösen, ha figyelembe vesszük a nyelvvizsga-bizonyítvány kiadásával kapcsolatos adminisztratív nehézségeket is. (Az elmúlt évben több hónapig tartott, amíg azt a sikeres vizsga után kiadták, és az a módosított nyelvvizsga-rendelet szerint is lehet két hónap.) Miután a jelentkező a szóbelin sem tudta bemutatni a bizonyítványt, nem vették fel az egyetemre. Ez nem okozott visszásságot a panaszos gyermekének a művelődéshez való alkotmányos jogával összefüggésben. 

Az intézmény eljárása azonban visszásságot okozott a jogállamiságból fakadó tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben, mert a felvételi döntésről küldött értesítés kellékhiányos volt (fejléc, aláírás, pecsét), valamint abból az elutasítás indokát világosan nem lehetett megállapítani a következők miatt.
	A felvételi értesítést egy számítógépes program szerint készítik el, ami - kellő kiegészítés nélkül - nem alkalmas az ilyen speciális felvételi feltétel, mint a nyelvvizsga, kezelésére. Minthogy a felvételizőnek írt értesítésen erre a közlésre nincs rovat, az alkalmassági vizsga sorban tüntették fel az "N" jelzést, ami azt jelenti, hogy nem alkalmas. (Bár a jogszabályban előírt (HM r. 5. §) alkalmassági vizsgálat alapján a panaszos gyermeke "alkalmas" minősítést kapott.) Ez az "N" pedig azzal járt, hogy az értesítés "Belső pont" sorában 0 pont szerepelt. A Tájékoztatóból (41. old.) és az egyetem felvételi szabályzatából (4. § (4) bek.) tudható meg, hogy ez az a pontszám (belső pont vagy intézményi pont), ami alapján a felvételi rangsort meg kell határozni. Ha pedig ez nem éri el a felvételi ponthatárt, akkor nem lehet a jelentkezőt felvenni. Tehát a konkrét esetben sem az "Összes pont" sorban levő 65 pontot kell figyelembe venni, hanem a "Belső pont" sorban szereplő pontszámot, a "0"-át. (Csakhogy a belső pontszám a Tájékoztató szerint az összpontszám és a többletpontok összege.) Az elutasító döntés valódi indokát ilyen magyarázat nélkül nem lehetett a kapott szövegből kideríteni. A miniszter is azt írta, hogy a "ponthatár alatti" indokolás az értesítésben hibás. Ezzel szemben - az előbbi okfejtés alapján - az értesítés szerint valóban ponthatár alatti volt az "eredmény", de csak azért, mert az alkalmatlanságot a pontokra épülő értesítési formula másként nem tudja kezelni. A nyelvvizsga hiánya persze nem sorolható a jogszabály szerint az alkalmassági feltételek közé, de az egyetem szabályzata az alkalmassági vizsgálatok cím alatt említi a nyelvi tudásszint felmérést (3. § (4) bek.), és erre utal a Tájékoztató a 116. oldalon a 4. pontban. Az előbbiekben ismertetett problémákat a Tájékoztató a Katonai felsőoktatás cím alatt a 117-118. oldalon tulajdonképpen megoldja egyebek között a következő közlésével: "Nem vehető fel katonai felsőoktatási intézménybe az a pályázó,
- aki valamelyik alkalmassági vizsgálaton "alkalmatlan" minősítést kapott,
- akinek összpontszáma nem éri el a 60 pontot." 
	A Tájékoztató általános része a 41. oldalon ugyanezt úgy fogalmazza meg, hogy a felvétel intézményi feltételeinek a teljesítése nélkül sem vehető fel a jelentkező az adott intézménybe. 
	Álláspontom szerint a tisztességes eljáráshoz való jog akkor érvényesül, ha a  felvételi döntésről küldött értesítés önmagában, e magyarázatok nélkül is érthető. Ehhez megítélésem szerint a számítógépes program alapján készített iratot alkalmasabbá kell tenni az értesítési célra. Meg kell szüntetni az értelemzavaró elemeket. (Alkalmatlanság = 0 belső ponttal. Ez lehet, de akkor kell ilyen jelmagyarázat!) Továbbá az intézménynek minden esetben úgy kell a szabványszöveget alakítania, hogy abból az olvasó a valós indokot megtudhassa, sőt azt tudhassa meg. Ha ez nem így van, az sérti a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jogot.

A panaszos fellebbezésére a kar dékánja válaszolt, és ebben már az elutasítás indoka világosan szerepelt, de az értesítővel kapcsolatos kifogásokra nem tért ki, és nem adott magyarázatot a pontszámításra vonatkozó kérdésére sem. Nem felel meg a tisztességes eljárás követelményének, ha a beadványra az intézmény csak részben válaszol. A felvételt elutasító határozat ellen a jelentkező élhet fellebbezéssel (bár a jogosultak körét a jogszabályok külön nem határozzák meg). Ezért az jogszerű volt, hogy a szülőnek a felvételi döntést kifogásoló beadványát elbírálva a döntésről a panaszos gyermekét tájékoztatták. Az viszont visszásságot okozott a panaszos tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jogával összefüggésben, hogy neki az intézmény nem válaszolt, természetesen az előbb hiányolt teljességgel.
	Tekintettel arra, hogy a panaszolt konkrét ügyben a hibát az intézmény részben korrigálta, és a többi kifogásra jelentésem adott magyarázatot, arra kérem az egyetem rektorát, hogy a jövőben a felvételi értesítőt körültekintően készítsék el, a jogorvoslati kérelmet benyújtó szülőt pedig tájékoztassák a vizsgálat eredményéről, a hozott döntésről.
	Kezdeményezem az oktatási miniszternél, a felvételi értesítési formulát - az Országos Felsőoktatási Felvételi Iroda útján - olyan módon alakítsák ki, hogy az megfelelően értelmezhető legyen, és hívják fel az intézmények figyelmét a számítógépes programmal készített irat helyes használatára.
	Kérem a minisztert, illetve a rektort, hogy a kezdeményezésemmel kapcsolatos állásfoglalásáról az Obtv. 21. § (2) bekezdése szerint 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni. 
	A jelentés egy példányát tájékoztatásul megküldöm a honvédelmi miniszternek.

Budapest, 2002. május 6.

Takács Albert