OBH 5212/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Gál Attila
A vizsgálat megindulása
Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához írt beadványában sérelmezte, hogy a Budapesti Rendőr-főkapitányság XIV. kerületi Rendőrkapitányságán 2000. június 20-án tett büntető-feljelentésére, az ezt követő tizennégy hónap alatt sem kapott feljelentése elintéséről értesítést.
Büntető feljelentését ismeretlen tettes, jegyellenőrnő ellen azért tette, mert 2000. június 6-án Budapesten, a Ferenciek terén a metró aluljáróban való igazoltatásakor őt erőszakkal kivonszolta a sorból és bérletét elvette.
A panaszban írtak alapján felmerült annak gyanúja, hogy a panaszos állampolgári joga, az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog sérült. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 17.§ (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el.
Alkalmazott jogszabály
•	A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. számú törvény (Be.)
122.§ (1)  Bűncselekmény miatt bárki tehet feljelentést; a feljelentés kötelező azokban az esetekben, amelyekben a feljelentés elmulasztása bűncselekmény.
125.§ (1) A feljelentést a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A feljelentést más hatóság is elfogadhatja, de köteles azt a büntető ügyekben eljáró hatóságnak megküldeni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
126.§ (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
127.§ (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a/ a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik.
129.§ (1) A nyomozás megtagadásáról a nyomozó hatóság a Btk. 22.§-ának e/ pontjában meghatározott büntethetőséget kizáró ok, a Btk. 32.§-ának d/ pontjában meghatározott büntethetőséget megszüntető ok fennállása esetén, illetőleg, ha a feljelentést az ügyésznél tették, az ügyész határoz. A nyomozást megtagadó határozatot közölni kell a sértettel, továbbá azzal, aki feljelentést tett, vagy magánindítványt terjesztett elő. Ha a határozatot a nyomozó hatóság hozta, azt az ügyésznek is megküldi.
148.§ (1)  Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, e miatt panasszal élhet.
(2) Nincs helye panasznak a feljelentés kiegészítése, valamint a nyomozó hatóság egyéb adatszerző tevékenysége során végzett eljárási cselekmények, a nyomozás elrendelése a vádemelés, továbbá a bizonyítás körébe tartozó nyomozási cselekmények elrendelése és sorrendje miatt. Csak a sértett élhet panasszal a vádemelés mellőzése miatt.
(3) A hatóság határozata vagy intézkedése elleni panasznak - ha e törvény kivételt nem tesz - nincs halasztó hatálya. Kivételesen indokolt esetben a hatóság a határozat, vagy az intézkedés végrehajtását a panasz elbírálásáig felfüggesztheti.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek, vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5)  Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.
A vizsgálat megállapítása
A panaszos által becsatolt iratok, a BRFK XIV., valamint a BRFK V. kerületi Rendőrkapitányságok által szolgáltatott adatok és az utóbbi által megküldött iratok alapján a következőket állapítottam meg:
Panaszosnak a jegyzőkönyvbe foglalt feljelentését a BRFK XIV. kerületi Rendőrkapitányság illetékesség okából, 154-27/523/00 ált. szám alatt 2000. június 22-én megküldte a BRFK V. kerületi Rendőrkapitányságnak, ahol a feljelentést 145-1067/2000. ált. szám alatt 2000. június 27-én iktatták. Az ügyben 2000. szeptember 1. napján  az ügy előadója az államigazgatási eljárás keretében történt vizsgálatáról jelentést készített. E szerint a feljelentett cselekmény során panaszossal szemben erőszakot nem alkalmaztak, testi épségét nem sértették. A BKV jegyellenőreinek jogában áll a BKV területén a jegyek ellenőrzése, továbbá az érvénytelen jeggyel utazók személyazonosságát megállapítani. Panaszos személyi igazolványát önként átadta.
Az ügyben bűncselekmény alapos gyanúja megállapítható nem volt.
A feljelentést bűnügyként nem iktatták, a Be. rendelkezéseit, bár a panaszos büntető-feljelentést tett, nem alkalmazták. 
A panaszost az államigazgatási eljárás befejezéséről sem értesítették.
A BRFK V. kerületi Rendőrkapitányság azzal, hogy a 	panaszos büntető-feljelentését államigazgatási eljárás keretében vizsgálta és nem a Be. rendelkezéseinek megfelelően járt el, továbbá, hogy a feljelentés elintézéséről a panaszost nem értesítette, ezzel a panaszjogát nem biztosította, alkotmányos visszásságot okozott, megsértette az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményét, panaszosnak a tisztességes eljáráshoz való jogát.
A BRFK V. kerületi Rendőrkapitányság vezetője ezt az alkotmányos visszásságot megszüntette azzal, hogy a panaszos büntető-feljelentését vizsgálatom alatt bűnügyként iktatta és 145-310/2002. bü. szám alatt 2002. szeptember 16-án , a Be. 127.§ (1) bekezdés a/ pont I. fordulatára alapítva, mivel a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, határozattal a nyomozást megtagadta. Intézkedett a határozat panaszosnak való megküldéséről. 
Az ügy előadóját pedig figyelmeztetésben részesítette.
Az ügyben - arra figyelemmel, hogy az alkotmányos visszásságot a rendőrkapitányság vezetője megszüntette, az ügy előadóját pedig, akinek a mulasztása, egyébként is elévült figyelmeztetésben részesítette - ajánlást nem teszek. Felkérem azonban a BRFK V. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjét, hogy hívja fel az állomány figyelmét a hasonló mulasztások elkerülésére, a Be. rendelkezéseinek szigorú megtartására
A vizsgálatot lezártam. Erről a panaszost és a BRFK V. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjét jelentésem egy-egy példányának megküldésével tájékoztatom.

Budapest, 2002. október 9.

Takács Albert