OBH 5152/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy: Késedelmes építésügyi eljárás

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult panasszal az országgyűlési biztoshoz, mert Mezőtúr jegyzője, mint az első fokú építésügyi hatóság a szomszédos ingatlan tulajdonosával szemben kezdeményezett tűrésre kötelezést kérő eljárásában nem intézkedett, és választ sem adott. A jogbiztonság sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, és megkerestem az önkormányzat jegyzőjét, hogy az ügy körülményeiről tájékoztasson. A panaszos által csatolt iratokból, és a jegyzőtől kapott válaszból a következő körülményeket állapítottam meg.

A tényállás
	A panaszos 2001 március 22-én nyújtott be kérelmet az építésügyi hatósághoz, melyben az ingatlanjukkal szomszédos telek tulajdonosait kérte kötelezni annak tűrésére, hogy a garázs céljára szolgáló melléképületüknek a szomszéd telke felé eső oldalát "felújítsa". Ennek az akadályát jelentette az a melléképület amelyet a szomszéd a garázs közelében szintén a telekhatárra épített. A panaszos a 2001. április 25-én a Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatalhoz írott levelében kifogásolta, hogy a kérelmére a jegyzőtől nem kapott választ.
	A panaszos az országgyűlési biztoshoz fordulva a 2001. augusztus 27-i levelében kifogásolta, hogy a fenti kérdésben a jegyző hónapok óta nem hozott határozatot. Az országgyűlési biztos megkeresésére a jegyző a következőkről adott tájékoztatást. A panaszos ingatlana nem szabályos téglalap alakú, hanem a teleknek az utcafronttól legtávolabb eső része benyúlik a hátsó fronton álló telekbe, és oda épült a hivatkozott garázs. Ezen épületnek csak a bejárata néz a saját telkére, a falai csak a szomszédok telkeiről közelíthetők meg. Ezt a megközelítést a panaszolt szomszéd által 1987-ben szintén a telekhatárra épített melléképület akadályozza.
	A panasz ügyében elvégzett szemle és a rendelkezésre álló dokumentumok alapján megállapították, hogy a tíz éven túl épített épület elbontására a szomszédot a hatóság nem kötelezheti, ezért a panaszos, és a bepanaszolt a birtokvédelmi vitát, illetve a szomszédjogi vitát polgári bíróság előtt rendezhetik. A felek közötti megállapodás hiányában a Ptk. 102. § (2) bekezdése alapján a bíróság kötelezheti a panaszoltat az épület tulajdonosa által a szomszédos ingatlanon elvégezni kívánt karbantartás tűrésére azzal, hogy a munkák - legkevesebb kárt okozó - elvégzését követően az eredeti állapotot az építttető köteles helyreállítani.

A vizsgálat megállapításai:
	A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy a jegyző a panaszos ügyében nem mindig tartotta be az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvénynek az eljárási határidőkre vonatkozó előírásait, ezért a késedelmes eljárással alkotmányos visszásságot okozott. Az alkotmányos visszásságok jövőbeni megelőzése érdekében felhívom a jegyző figyelmét, hogy az építésügyi eljárás során az államigazgatási eljárás szabályait fokozottan tartsa be.

Budapest, 2001. szeptember 17.

Lenkovics Barnabás