OBH 5149/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte, hogy Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzata birtokvédelemmel kapcsolatos ügyében érdemben nem döntött.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz, a tulajdonhoz, és a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos mezőgazdasági művelés alatt álló ingatlana különböző vállalkozások ingatlanaival határos. Az panaszos azt sérelmezte, hogy a szomszédos vállalkozások az ő ingatlanára vezetik a csapadékvizet, amellyel jelentős anyagi kárt okoznak neki. Ezen felül az egyik szomszéd 26 méter hosszan, 1,1 méter magasan és 2,3 méter szélességben feltöltötte az ingatlanhatárt, megakadályozva ezzel az ingatlan teljes mértékű művelését. A panaszos ingatlanán áthúzódó KÖGÁZ tulajdonában lévő gázvezetéken a panaszos előzetes értesítése nélkül - egy vállalkozás érdekében - rácsatlakozást hajtottak végre, mely munkálatokkal, taposással a panaszosnak kára keletkezett. Mindezeket a birtokháborításokat a panaszos 1998-ban az önkormányzatnak bejelentette. A bejelentést követően az önkormányzat helyszíni szemlét tartott, ahol megegyezés jött létre az érintett felek között a vízelvezetés megoldására, és az ehhez szükséges földrészlet megvásárlására vonatkozóan, de sem a földrészlet megvásárlására sem a vízelvezetés megoldására nem került sor. A panaszos - jogi képviselője útján 2001. április 10-én jelezte, hogy a panasza továbbra is fennáll. 2001. április 19-én az alpolgármester részvételével ismét helyszíni bejárásra került sor. Mindezek után a következő hónapban a vízelvezetés elkészült. Az önkormányzat megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy az ügyben határozat kiadására nem került sor, figyelemmel arra, hogy időközben az ereszcsatornákat az érintett ingatlantulajdonosok a saját telkükre visszafordították.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
Az elintézési határidő
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
A tényállás tisztázása
Jegyzőkönyv
17. § (1) A szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról - ha az ügyfél kéri, vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges -, továbbá a tárgyalásról egyidejűleg jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt (a továbbiakban együtt: jegyzőkönyv) kell készíteni.
(2) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, a jegyzőkönyv készítésének helyét és idejét, a meghallgatott személy természetes személyazonosító adatait és lakcímét, a jogokra és kötelezettségekre való figyelmeztetést, továbbá az ügyre vonatkozó lényeges nyilatkozatokat és megállapításokat, végül - írásban készült jegyzőkönyv esetén - a meghallgatott személy, a köztisztviselő és a jegyzőkönyvvezető aláírását.
(3) A szóbeli kérelemről nem kell jegyzőkönyvet készíteni, ha a közigazgatási szerv a kérelmet azonnal teljesíti, és az ügy elintézésére vonatkozó szabályok szerint elegendő a teljesítést az iratra feljegyezni vagy a nyilvántartásba bevezetni.
(4) Az (1) bekezdésben felsorolt eljárási cselekményekről feljegyzést kell készíteni, ha jegyzőkönyv nem készül. A feljegyzés a (2) bekezdésben meghatározott adatokat és a nyilatkozatok lényegét tartalmazza.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
(2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani.
(3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény.
(4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
Egyezség
38. § (1) Ha a jogszabály elrendeli, vagy az ügy természete megengedi, a közigazgatási szervnek a döntés előtt meg kell kísérelnie egyezség létrehozását.
(2) Ha az egyezség megfelel a jogszabálynak, és nem sérti a felek vagy mások jogos érdekét, a közigazgatási szerv az egyezséget jóváhagyja, illetőleg határozatba foglalja; ellenkező esetben az eljárást folytatja.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
(3) A bíróság a birtokperben a birtokláshoz való jogosultság alapján dönt; a békés birtoklásban megzavart fél jogosultságát vélelmezni kell.

 2/1986. (II. 27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről 
Hatályos 1997. december 31-éig
Szennyvíz- és csapadékvíz-elvezetés
81. § (1) Minden keletkező szennyvizet és az építési telken, építési területen belül el nem szivárogtatható csapadékvizet közcsatornába kell elvezetni, illetőleg közcsatorna hiányában a vízügyi hatósági előírásoknak megfelelően kell kezelni, tárolni és elhelyezni.

253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről 
Hatályos 1998. január 1-től
Szennyvíz- és csapadékvíz-elvezetés
47. § (1) Építményt elhelyezni, ha annak telke előtt közműves szennyvízelvezető (közcsatorna) van csak a közcsatornára való rákötéssel lehet.
(5) Szennyvíz csak zártszelvényű csatornában vezethető. Csapadékvíz, talajvíz és kiemelt bányavíz - a vonatkozó hatósági előírások megtartásával - nyílt árokban is vezethető.
(8) A telek, terület csapadékvíz-elvezetési rendszerét úgy kell kialakítani, hogy a víz a terepen és az építményekben, továbbá a szomszédos telkeken és építményekben, valamint a közterületen kárt (átázást, kimosást, korróziót stb.) ne okozzon, és a rendeltetésszerű használatot ne akadályozza.
(9) A csapadékvíz a telken belül elszivárogtatható, ha ez a telek és a szomszédos telkek, továbbá az építmények állékonyságát és rendeltetésszerű használatát nem veszélyezteti.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a panaszosnak a szomszédos ingatlanon kifogásolt   feltöltésre, vízelvezetésre, károkozásra vonatkozó ügyében az önkormányzat nem az államigazgatási eljárás szabályai, és az ügyben irányadó, a birtokvédelemre vonatkozó szabályok alkalmazásával  járt el. A panaszos beadványa ügyében a mai napig határozattal vagy egyezség jóváhagyásával, és annak határozatba foglalásával nem döntött.  Az önkormányzat a panaszos ügyében két ízben  (1998. szeptember 10; és 2001. április 19-én) helyszíni jegyzőkönyvet készített, de a panaszos 2001. augusztus 26-án még mindig arról tájékoztatott, hogy a panasza nem oldódott meg. A vizsgálat megállapította, hogy a második esetben nem is került jegyzőkönyv felvételére sor, tekintve, hogy a 2001. április 19-i "feljegyzés" minden jegyzőkönyvi tartalmi követelményt nélkülöz. Az alakszerű, és határidőben meghozott döntés alapján a panaszos azonnal reagálhatott volna a panasz fennállásáról vagy annak megszűnéséről.
Nem fogadható el az önkormányzat részéről, hogy a panaszos ügyében azért nem született határozat, mert az érintettek az ereszcsatornákat a saját telkükre visszafordították.
A vizsgálat során az önkormányzat arról is tájékoztatott, hogy a vízelvezetéssel kapcsolatos munkálatok elvégzését a szomszéd számlával igazolta.
A vizsgálatban megállapítottam, hogy Kaposvár Megyei Jogú Város önkormányzata a panaszos ingatlanának használatát zavaró körülmény megszüntetésre vonatkozó birtokvédelemmel kapcsolatos kérelmei ügyében a döntés elmulasztásával a tulajdonhoz, a jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz fűződő joggal összefüggésben visszásságot okozott.
Az Alkotmánybíróság a 29/1995. (V. 15.) AB határozatában, illetve korábban több határozatában - elvi éllel - fejtette ki, hogy a tulajdonjog alkotmányos alapjog, melyet ugyan törvényben korlátozni lehet, de - az Alkotmány 8. § (2) bekezdése szerint - az alapvető jog lényeges tartalma még törvény által sem korlátozható. A korlátozás nem alkotmányellenes akkor, ha elkerülhetetlen, vagy ha arra kényszerítő ok szolgáltat alapot, s a korlátozás súlya a korlátozással elérni kívánt céllal arányban van [7/1991. (II. 28.) AB, ABH 1991. 26., 11/1993. (II. 27.) AB, ABH 1993. 110.].
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában hivatalból eljárva megállapította: mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség áll fenn amiatt, hogy az államigazgatási eljárásról szóló törvény az ügyfelek számára nem biztosít hatékony jogi eszközt a közigazgatási szervek határozathozatali kötelezettségének elmulasztása esetére. Akár kérelemre, akár hivatalból indul az eljárás, a közigazgatási határozat előírt  időben történő kiadása jogos magán és közérdeket szolgál. Ezt követően került sor - az Alkotmánybíróság döntésének megfelelően - az  eljárási törvény módosításra.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzatának jegyzőjét, hogy a panaszos birtokháborítással, (vízelvezetés, ingatlanfeltöltés, taposással okozott  károk megtérítése) kapcsolatos beadványa tárgyában érdemben döntsön és erről az érdekelteket értesítse.
	Kérem Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzatának jegyzőjét, hogy a kezdeményezéssel  kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2002.  június 26.

Lenkovics Barnabás