OBH 5057/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva 

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte, hogy Kazár Község Önkormányzata nem gondoskodik megfelelően a  csapadékvíz elvezetésről, illetve kérelmére az önkormányzat érdemben nem döntött.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz, a tulajdonhoz, és a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos és a szomszédja között már korábban volt egy vízelvezetéssel kapcsolatos vita, melyre vonatkozóan az önkormányzat jogelődje a panaszost - telkén belül - olyan terepviszonyok kialakítására kötelezte, hogy a csapadékvíz ne a szomszéd ingatlanára folyjon, és ne rongálja annak kerítését.
A csapadékvíz elvezetési probléma nem oldódott meg, mivel a panaszos évekkel később, az önkormányzathoz intézett beadványában a saját ingatlanán belül kialakított vízelvezető árkok megvételét ajánlotta fel. Kérését azzal indokolta, hogy a csapadékvíz elvezetés az önkormányzat feladata, ezért a saját ingatlanán 4-5 másik ingatlan vízelvezetését nem kívánja megoldani.  A panaszos sérelmezte, hogy az önkormányzat beadványára nem válaszolt.
Az önkormányzat megkeresésre arról tájékoztatott, hogy a panaszos beadványa tárgyában 2001. január 16-án helyszíni szemlét tartottak. Megállapították, hogy a panaszos telkén vízelvezető árok található, amely a természeti adottságokból adódóan  összegyűjti a vizet. Az önkormányzat képviselője ekkor érdeklődött, hogy a panaszos mennyiért kívánja az árokrészt eladni, de erre ott nem kaptak választ. Ezen a szemlén nem tudták megállapítani, hogy melyik terület képezi az önkormányzat tulajdonát, mert azt beépítették. Az is kétségessé vált, hogy önkormányzati terület ténylegesen létezett-e. Az adatok pontos tisztázása érdekében az önkormányzat a földhivataltól kért adatokat, amely eljárás a válaszadás időpontjában még folyamatban volt.  Ezt követően 2001. március 19-én a panaszos úgy nyilatkozott, hogy a  korábbi - saját telkének egy részét érintő, vízelvezető árokra vonatkozó - eladási ajánlatát visszavonja, és azt kérte, hogy az önkormányzat oldja meg a vízelvezetést. Ebben a beadványában sérelmezte, hogy korábbi kérelmére, javaslatára nem kapott semmilyen formában választ. Az önkormányzat által csatolt iratok szerint 2001. május 7-én a Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal is felhívta az önkormányzat figyelmét, hogy a panaszos tájékoztatása szerint, a 2000. december 27-én kelt, a vízelvezetés megoldását szorgalmazó beadványára az önkormányzat tegyen intézkedést. Az iratok tanúsága szerint az önkormányzat az ingatlannyílvántartás felülvizsgálatával, valamint a helyszíni szemle útján arra a megállapításra jutott, hogy a panaszos szomszédja mellett lévő önkormányzati tulajdonú, mintegy 100 m2 alapterületű közterület elkerítésre került, ezért kérték a panaszos szomszédját, hogy 2001. április 6-án jelenjen meg a polgármesteri hivatalban. Ekkor jegyzőkönyvben rögzítették a panaszos szomszédjának az álláspontját. Az érintett ingatlantulajdonosok előadták, hogy ők és jogelődjeik semmiféle elkerítésről nem tudtak, de hivatkoztak a sok évvel korábbi (1987) tanácsi határozatra, amely arról rendelkezett, hogy az őket zavaró vízelvezetést a  panaszosnak kell megoldania.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának hivatalvezetője megbízásom alapján  2001. július 5-én az összes adat ismeretében arról tájékoztatta a panaszost, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a hatósági eljárás keretébe nem tartozó szerződés, azaz polgári jog tárgyát képező problémát, hatáskör hiánya miatt nem vonhatja vizsgálata alá. Erről az önkormányzat jegyzőjét is értesítette.
A panaszos erre vonatkozóan újabb beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, és továbbra is azt sérelmezte, hogy az önkormányzat érdemben nem foglalkozott a beadványával, arra 30, illetve 60 napon belül sem válaszolt, a probléma megoldására  intézkedést nem tett, ezért volt kénytelen visszavonni a vízelvezetés céljára felajánlott ingatlanrészét. Nem tudja elfogadni, hogy az önkormányzati tulajdonú területen az önkormányzat nem oldja meg a vízelvezetést, illetve, hogy azt korábban neki kellett megoldani. Sérelmezte azt is, hogy a közigazgatási hivatal hiába kérte fel az önkormányzatot az eljárás lefolytatására, arra nem került sor.

Az ügy jogszabályi háttere
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
A települési önkormányzat feladata, hatásköre, szervei
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése. 
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el. 
(5) A települési önkormányzat a feladatai körében támogatja a lakosság önszerveződő közösségeinek a tevékenységét, együttműködik e közösségekkel. A képviselő-testület a szervezeti és működési szabályzatában határozza meg, mely önszerveződő közösségek képviselőit illeti meg tevékenységi körében tanácskozási jog a képviselő-testület és bizottsága ülésein.

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról 
4. § (1) A helyi önkormányzati feladatok:
a) a helyi vízi közüzemi tevékenység fejlesztésére vonatkozó - az országos koncepcióval összehangolt - koncepció kialakítása és végrehajtásának megszervezése;
b) a vízgazdálkodási feladatokkal kapcsolatos önkormányzati hatósági feladatok ellátása;
c) a természetes vizek fürdésre alkalmas partszakaszainak és azzal összefüggő vízfelületének kijelölése;d) a helyi víziközművek működtetése, a koncessziós pályázat kiírása, elbírálása és a koncessziós szerződés megkötése;
e) a vízi közüzemi tevékenység körében a település ivóvízellátása, a szennyvízelvezetés, az összegyűjtött szennyvizek tisztítása, a csapadékvíz elvezetése;
f) a helyi vízrendezés és vízkárelhárítás, az árvíz- és belvízelvezetés;

2/1986. (II. 27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről 
Hatályos 1997. december 31-éig
Szennyvíz- és csapadékvíz-elvezetés
81. § (1) Minden keletkező szennyvizet és az építési telken, építési területen belül el nem szivárogtatható csapadékvizet közcsatornába kell elvezetni, illetőleg közcsatorna hiányában a vízügyi hatósági előírásoknak megfelelően kell kezelni, tárolni és elhelyezni.

253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről 
Hatályos 1998. január 1-től
Szennyvíz- és csapadékvíz-elvezetés
47. § (1) Építményt elhelyezni, ha annak telke előtt közműves szennyvízelvezető (közcsatorna) van csak a közcsatornára való rákötéssel lehet.
(5) Szennyvíz csak zártszelvényű csatornában vezethető. Csapadékvíz, talajvíz és kiemelt bányavíz - a vonatkozó hatósági előírások megtartásával - nyílt árokban is vezethető.
(8) A telek, terület csapadékvíz-elvezetési rendszerét úgy kell kialakítani, hogy a víz a terepen és az építményekben, továbbá a szomszédos telkeken és építményekben, valamint a közterületen kárt (átázást, kimosást, korróziót stb.) ne okozzon, és a rendeltetésszerű használatot ne akadályozza.
(9) A csapadékvíz a telken belül elszivárogtatható, ha ez a telek és a szomszédos telkek, továbbá az építmények állékonyságát és rendeltetésszerű használatát nem veszélyezteti.
(10) A telekről csapadékvizet a közterületi nyílt vízelvezető árokba csak zártszelvényű vezetékben és az utcai járdaszint alatt szabad kivezetni. Amennyiben a vízelvezető árok a közút tartozéka, úgy abba a környezetéből - a telkekről - csapadékvíz bevezetése csak az út kezelőjének hozzájárulásával történhet.

191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról
22. § (1) A hivatalvezető, az igazgatási szervek vezetője a 21. §-ban meghatározott szervek ellenőrzése során feltárt vagy más módon tudomására jutott jogszabálysértés esetén megteszi a szükséges intézkedéseket, így különösen
a) felhívja az ügyben ellenőrzésre jogosult más szerv figyelmét a tapasztalt jogszabálysértésre;
b) megkeresi intézkedés végett a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervet;
c) intézkedést kezdeményez a munkáltatói jogkör gyakorlójánál a köztisztviselő, közalkalmazott javára történő jogszabálysértés esetén;
d) fegyelmi, szabálysértési vagy büntetőeljárást kezdeményez.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
	A belvíz és csapadékvíz elvezetés hiányosságaival kapcsolatos panaszok ügyében több településről érkezett panasz. A korábbi állampolgári jogok országgyűlési biztosa az OBH 2852/1999. számú jelentésében az Országos Vízügyi Főigazgatóság vezetőjét felkérte mind az egyedi ügyek, mind annak országos vizsgálatára, hogy az országos vízügyi felügyelet a feladatellátását hogyan ellenőrzi, illetve annak elmaradása esetén milyen intézkedéseket tesz, illetőleg tehet. Az országos képet adó jelentésben az országgyűlési biztos ajánlást tett az érintett települési önkormányzatoknak és a regionális vízügyi igazgatóságoknak, illetve a feltárt visszásságok megoldása érdekében a miniszterelnökhöz fordult.
Az említett jelentésben az Országos Vízügyi Főigazgatóság vizsgálatának felhasználásával az országgyűlési biztos rámutatott, hogy a vízgazdálkodási feladatokat az önkormányzatok megalakulása előtt sem látta el kielégítően az állam (és a tanácsok). Az amúgy sem kellő mértékben kiépített, a belterületi vízrendezéshez és csapadékvíz elvezetéshez szükséges létesítmények leromlása következett be az elmaradt karbantartások miatt. (E létesítmények szinten tartásán kívül a fejlesztésük is elmaradt.) Az építési fegyelem lazulása, az elmaradt hatósági intézkedések következtében több helyen visszafordíthatatlan - vagy csak nagy összegű közpénzek ráfordításával visszafordítható - műszaki állapotok alakultak ki.
A vizsgálatból az is megállapítható volt, hogy az elmaradt karbantartások (és fejlesztések), a szabálytalanul megszüntetett elvezető, befogadó művek hiánya a rendkívüli, csapadékos időjárás következményeit felerősíti.
	A korábbi vizsgálat - több alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság mellett - azt is megállapította, hogy az érintett állampolgároknak az Alkotmány 13. §-ban biztosított, tulajdonhoz való joga is sérül.  Megszüntetésükhöz azonban az állam és az önkormányzatok több, összehangolt intézkedése szükséges.
Kazár Község Önkormányzatát érintő vizsgálatomban, az OBH 2852/1999. számú jelentéssel egybehangzóan rámutattam, hogy 1990-től az önkormányzati törvény az önkormányzatok feladataként határozza meg a vízrendezést és csapadékvíz elvezetést, a csatornázást.
A vízgazdálkodási törvény ugyancsak az önkormányzatok feladatai között említi a csapadékvíz elvezetést, a helyi vízrendezést és vízkárelhárítást. Erre vonatkozóan további szabályozást ad a korábban hatályos, Országos Építésügyi Szabályzat és a jelenleg hatályos, építési követelményekről szóló kormányrendelet.
Az önkormányzat e feladatának nem tett eleget, mivel a panasz tárgyát képező terület vízelvezető rendszerének szakmai felülvizsgálatáról nem az önkormányzat, hanem a panaszos gondoskodott. A panaszos kérelmére az önkormányzat megkísérelte ugyan tisztázni, azt hogy a korábbi, vízelvezetésre alkalmas önkormányzati terület miként került elkerítésre, de további intézkedést nem tett. A panaszos álláspontja ma is az, hogy az önkormányzat váltsa magához az általa betonlapokkal  kialakított vízelvezető árkot, területrészt  vagy a kialakítás költségét térítse meg. A vízelvezetés problémája más ingatlantulajdonos részéről is felvetődött, mivel a panaszos szomszédja az önkormányzatnál felvett jegyzőkönyvben azt nyilatkozta, hogy a kerítésük tövében elfolyó csapadékvíz veszélyezteti a kerítés állagát. Kérték az önkormányzatot, hogy szólítsák fel a panaszost, hogy az udvara közepén vezesse el a csapadékvizet vagy az ő kerítésük mellett elkezdett ároképítést fejezze be.
Az Alkotmány biztosítja a tulajdonhoz való jogot, a tulajdon védelmét. Jelen esetben nincs olyan értékelhető körülmény és konkuráló alkotmányos jog, amely ezt a jogot korlátozhatja.
Az Alkotmánybíróság a 29/1995. (V. 15.) AB határozatában, illetve korábban több határozatában - elvi éllel - fejtette ki, hogy a tulajdonjog alkotmányos alapjog, melyet ugyan törvényben korlátozni lehet, de - az Alkotmány 8. § (2) bekezdése szerint - az alapvető jog lényeges tartalma még törvény által sem korlátozható. A korlátozás nem alkotmányellenes akkor, ha elkerülhetetlen, vagy ha arra kényszerítő ok szolgáltat alapot, s a korlátozás súlya a korlátozással elérni kívánt céllal arányban van [7/1991. (II. 28.) AB, ABH 1991. 26., 11/1993. (II. 27.) AB, ABH 1993. 110.].
Nem fogadható el az önkormányzat részéről, hogy a panaszos beadványáról érdemben nem döntöttek, mivel a panaszos esetlegesen más jogágat is érintő kérése végsősoron mindvégig az volt, hogy az önkormányzat oldja meg a terület vízelvezetését. Erre kínálkozó lehetőség érintheti a polgári jog területét, de nem menti fel az önkormányzatot a törvényekben és a végrehajtási szabályokban kimondott vízelvezetési kötelezettség alól. A vizsgálat azt is megállapította, hogy az önkormányzat 2001. január  16-án, a helyszínen felvett jegyzőkönyve tényállást, tehát a körülményekre vonatkozó értékelhető adatot nem tartalmaz,  ezért az érdemi döntés meghozatalára nem volt alkalmas.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az  önkormányzat eljárása,  döntésének elmulasztása a területre vonatkozó vízrendezés és a csapadékvíz elvezetéssel kapcsolatban az időjárási viszonyok kiszámíthatatlansága és az ingatlanok időnkénti vízzel való elöntésének veszélye miatt a környezetben élőknek az Alkotmányban garantált  tulajdonhoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszás helyzetet teremtett. 
Az önkormányzat eljárása az Alkotmányban biztosított jogorvoslathoz való joggal összefüggésben is visszásságot okozott, mivel a panaszos beadványára az önkormányzat érdemben nem döntött.
	Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában hivatalból eljárva megállapította: mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség áll fenn amiatt, hogy az államigazgatási eljárásról szóló törvény az ügyfelek számára nem biztosít hatékony jogi eszközt a közigazgatási szervek határozathozatali kötelezettségének elmulasztása esetére. Akár kérelemre, akár hivatalból indul az eljárás, a közigazgatási határozat előírt  időben történő kiadása jogos magán és közérdeket szolgál. Ezt követően került sor - az Alkotmánybíróság döntésének megfelelően - az  eljárási törvény módosításra.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Kazár Község Önkormányzatának jegyzőjét, hogy a panaszos vízelvezetés megoldására vonatkozó beadványa tárgyában érdemben döntsön és erről az érdekelteket értesítse.
Felkérem Kazár Község Önkormányzatának képviseletében eljáró polgármestert, hogy az önkormányzat, illetve a képviselő-testület feladatkörében a lehetőségek és a jegyző döntésének figyelembevételével gondoskodjon a panasszal érintett területen a panaszos által felvetett formák egyikének elfogadásával, vagy más módon történő megoldással a vízelvezető rendszer kialakításáról.

Ajánlás

Az  Obtv. 20. § (1) bekezdés alapján felkérem a Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét annak megvizsgálására, hogy a Közigazgatási Hivatal 2001. május 7-én kezdeményezett, az eljárás lefolytatására vonatkozó felhívásának az önkormányzat miért nem tett eleget. A vizsgálat eredményeként kérem a Hivatalvezetőt, hogy szükséges intézkedést a konkrét ügyre vonatkozóan, illetve a hasonló ügyek elkerülése érdekében tegye meg.
Kérem Kazár Község Önkormányzatának jegyzőjét és polgármesterét, valamint a Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a kezdeményezéssel és ajánlással kapcsolatos álláspontjukról, a megtett intézkedésükről 2002. június 15-ig értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2002.  május 2.

Lenkovics Barnabás