OBH 4885/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása
	A panaszos a Pázmány Péter Katolikus Egyetem (PPKE) Jog- és Államtudományi  Karára felvételizett 2001-ben. Panaszában kifogásolta, hogy amikor a felvételi kérelmének elutasítása miatt fellebbezést nyújtott be, a kar dékánja a konkrét felvetéseit figyelmen kívül hagyva visszautasította azt. Különösen azt sérelmezte, hogy a felvételi pontszám megállapításának módjára vonatkozó kérését nem vették figyelembe annak ellenére, hogy a Felsőoktatási Felvételi Tájékoztató 2001. (a továbbiakban: Felvételi Tájékoztató) kiadvány erről rendelkezett.
	Mivel a panaszolt sérelem összefüggésben áll a jogállamiság (Alk. 2. § (1) bek.) részét képező jogbiztonságból fakadó tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal, az 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) alapján az ügyben vizsgálatot indítottam. Tájékoztatást kértem az egyetem rektorától, aki a jogi kar dékánjának válaszát továbbította hozzám. Rendelkezésemre állt továbbá az Oktatási Minisztérium válasza is, amit a panaszosnak írt.

A megállapított tényállás

1)	A panaszos a beadványa szerint az egyetem tanulmányi osztályán leadta azt a kérelmet, amelyben kérte, hogy ha a felvételi vizsgán szerzett pontszáma több mint a vitt pontszám, akkor a szerzett pontszámot duplázzák meg, és ne a vitt pontszámot adják össze a szerzett pontszámmal. A panaszos a felvételi eljárás során 51 pontot szerzett. Ez duplázva 102 pontot jelentett. A felvételi ponthatár 97 pont volt. E számítás szerint tehát a panaszost felvették volna az egyetemre. Ő úgy vélte, hogy a tanulmányi osztályon elkallódott a pontszámítási kérelme, és ezért a középiskolából hozott és a szerzett pontjait összeadva állapították meg az elért pontszámot, ami már nem volt elég a felvételéhez. (Erről ld. a 2. pontban.)
A jogi kar dékánjától kapott tájékoztatás szerint a panaszos 2001. július 15-i dátummal írt csak kérelmet a szerzett pontok duplázása tárgyában. (A megküldött iratok szerint a dékán itt a panaszos július 25-i beadványára utal, ami a dékánhoz írt fellebbezés.) Korábbi ilyen tartalmú levél a felvételizőtől nem érkezett a tanulmányi osztályra.
	A dékán a panaszos előbb említett beadványára azt válaszolta, hogy: "Kérelmét sajnos nem áll módunkban teljesíteni, a duplázást a felvételi jelentkezéskor kell kérni. Utólag módosítani a jelentkezési lapon nem tudunk."
	A panaszos viszont arra hivatkozik, hogy a Felvételi Tájékoztató szerint az ő esetében kérés nélkül is a szerzett pontszámot kellett volna megduplázni, mert három évnél régebben - kilenc éve - érettségizett. Azt nem vitatta, hogy a kérelmét nem az írásbeli előtt adta be.

2)	A panaszos sérelmezte azt is, hogy a felvételin szerzett 51 pontjához csak 31 hozott pontot számítottak, holott a középiskolai eredményei alapján 45 pontot kellett volna kapnia. (Így csak 1 ponttal maradt volna el a felvételi ponthatártól.)
A dékántól a hozott pontok kiszámításáról a következő információ érkezett:

A panaszos hozott pontja azért 31 pont, mert a középiskolából hozott pontjai
I. oszt. 	2,7 3
II. oszt.     	3,1 3
III. oszt.	3,4 3*2=6
IV. oszt. 	4,0 4*2=8
Össz.: 	               20 pont

Érettségi eredménye	
Magyar	                             4
Történelem 		       5 
Matematika		       2
Össz.:		               11 pont	
Ez összesen:      	               31 pont

3)	A panaszos a jogi kar dékánjához a felvételi kérelme elutasítása után és miatt fellebbezést nyújtott be. Ebben az 1) és 2) pontban ismertetett kifogásokat hozta fel, kiegészítve azzal, hogy az írásbeli felvételi vizsga eredménye miatt tett észrevételére "fellebbezésére" július 25-ig választ nem kapott. Mivel pedig az ő számítása szerint csak egy pont hiányzott a felvételi ponthatár eléréséhez, ez a felülvizsgálat döntő lehetett volna a felvételénél.
E fellebbezésére a dékán a kézhezvétel napján írta az 1) pontban idézett választ. 

Az alkalmazott jogszabályok
•	A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (Ftv.)
•	A felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak általános szabályairól szóló 269/2000. (XII.26.) Korm. rendelet (Fr.)

A vizsgálat megállapításai

1)	A panaszos az országgyűlési biztoshoz írt beadványában sürgős intézkedést kért arra, hogy a felvételi kérelme elutasítását semmisítsék meg, ezért most írásban is megismétlem azt a szóbeli tájékoztatást, hogy az országgyűlési biztos, ha az állampolgár alkotmányos jogait érintő visszásságot (sérelmet) állapít meg, akkor ajánlást tesz a sérelmet okozó szervnek, vagy felettesének, de utasítási joga nincs. Az oktatási miniszter azonban az Ftv.-ben szabályozott törvényességi felügyeleti jogkörében megteheti, hogy a jogsértő döntést - ideértve a felvételi döntést is - megsemmisíti.
Az Oktatási Minisztérium Felsőoktatási Főosztályának a vezetője 2001. szeptember 19-én írt (37.392-5/2001. sz.) levelében azt közölte a panaszossal, hogy felkérésükre a PPKE megvizsgálta a pontszámítással kapcsolatos panaszt. Ennek során azt állapították meg, hogy mivel a panaszos a pontszámításra vonatkozó kérelmét késve közölte, azt nem tudták figyelembe venni. A főosztályvezető szerint az Oktatási Minisztériumnak nincs jogalapja a felvételi döntés felülvizsgálatára, mert az egyetem a Felvételi Tájékoztatóban leírta az általa követett szabályt. 
	Álláspontom szerint a minisztérium helyesen ítélte meg a pontszámítás törvényességét, és ezért valóban nem teljesíthette a felvételiző kérelmét. A jogbiztonság alkotmányos követelményéből (Alk. 2. § (1) bek.) fakadó tisztességes eljáráshoz való jog érvényesülését vizsgálva azonban már nem ilyen egyértelmű a helyzet.

2)	A Felvételi Tájékoztató 39-40. oldalán ez olvasható: "Általában az érettségi évét követő további három évig (1998-ban, 1999-ben és 2000-ben érettségizetteknek) az összpontszámot a hozott pontok figyelembevételével vagy anélkül számítják úgy, ahogyan az a jelentkező számára előnyösebb. Az 1998 előtt érettségizettek esetében a középiskolai eredményeket általában már nem veszik figyelembe. Azoknak a jelentkezőknek, akiknek a hozott pont nem számítható, illetve annak beszámításától el kell tekinteni, az összpontszámát a felvételi vizsgán elért eredményének megkétszerezésével számítják ki." (Kiemelés tőlem.)
	A Felvételi Tájékoztató 466. oldalán pedig a PPKE Jog- és Államtudományi Kar a felvételi pontok számításáról a következőket írja: "Az 1999-ben vagy azt megelőzően érettségizettek a "B" lap 11. pontjánál kérhetik összpontszámuk hozott pontok nélküli kiszámítását. Ebben az esetben az összpontszám a szerzett pontszám kétszerese. E kérelem az írásbeli megkezdéséig pótolható." (Kiemelés tőlem.)
	E két szöveget összevetve a pontos olvasáshoz szokott szakember (pl. a jogász) biztosan látja azt, hogy az első szöveg csak általában ír a pontok összeszámításáról, duplázásáról, és nem kötelező szabályként. Ahol az intézmény saját felvételi szabályai másként szabályoznak, ott azt kell alkalmazni. Ilyen volt éppen a panaszolt eset is, ahol eltérő a szabály. (Ahol nincs eltérés, ott az intézményi rész csak utal az általános fejezetre. Pl. az ELTE ÁJK esetén a 276. old.) Tévedett tehát a panaszos, amikor azt gondolta, hogy a három évnél régebben érettségizettek esetén automatikusan - ilyen kérés nélkül - a szerzett pontokat kell figyelembe venni, kétszeresen. És arra sincs kötelező szabály, hogy a felvételiző választása csak arra az esetre alkalmazható, ha ez számára az elért eredményei alapján kedvezőbb.
	A Felvételi Tájékoztató idézett részei és az egyetemnek az általánostól eltérő gyakorlata alkalmas arra, hogy félreértést, és ezzel jogbizonytalanságot okozzon, mivel a felvételi eljárás szabályozása a jogszabályok mellett a Felvételi Tájékoztatóval és az intézményi felvételi szabályzatokkal történik. A hasonló, az állampolgár nagyon fontos lehetőségét befolyásoló hiba elkerülése érdekében kezdeményezem az oktatási miniszternél, a következő évek felvételi tájékoztatóiban az eddiginél jobban emelje ki, hogy az általános rész mellett legalább ennyire fontos az intézményi egyedi feltételek megismerése, mert azok gyakran különböznek az "általában" jelzővel a kötet első részében közölt szokásos eljárástól.
	Ha pedig az intézmény a Felvételi Tájékoztatóban közölt általános szabálytól eltérően - nem csak a felvételizőre nézve kedvezőbb esetben - alkalmazza a választást, arra feltétlenül teljes körűen fel kell hívnia a figyelmet ahhoz, hogy eljárása megfeleljen a tisztességes eljárás követelményének. Az e tekintetben tapasztalt hiba kijavítására ajánlást az intézménynek azért nem teszek, mert az Oktatási Minisztérium Felsőoktatási Főosztályától szerzett információ szerint a PPKE Jog- és Államtudományi Kar 2002-re szóló felvételi tájékoztatójában már az szerepel, hogy meghatározott években érettségizettek esetén a szerzett pontok duplázását nem kell külön kérni, és a felvételiző számára kedvezőbb számítást veszik figyelembe. Ezzel pedig a félreértés lehetősége a jövőre nézve megszűnik.

3)	Az országgyűlési biztosnak nincs módja arra, hogy a felvételi pontszám megállapítását ellenőrizze, erre a jogorvoslati eljárás és a törvényességi felügyelet során van lehetőség. A konkrét esetben is csak arra szorítkozott az eljárásom, hogy a hozott pontok kiszámításának ismertetését kérjem az egyetemtől. Ezzel pótolva azt az információt, ami elmaradt a felvételiző fellebbezésére adott válaszból. (Holott az általa vélt mindössze 1 pont eltérés miatt ez különösen fontos lett volna.)

4)	Az Ftv. 83. § (6) bekezdése szerint a felvételt megtagadó döntés elleni fellebbezést az intézmény vezetője bírálja el. A fellebbezést elutasító döntés ellen további fellebbezésnek helye nincs.
	Az országgyűlési biztos több hasonló ügyben megállapította: a felsőoktatási intézmények autonómiájából következő az a körülmény, hogy jogorvoslat legtöbbször csak az intézményen belül lehetséges, különösen fontossá teszi azt, hogy a fellebbezésre, panaszra teljes és érdemi választ kell adni. Ennek elmaradása visszásságot okoz a jogbiztonság alkotmányos követelményével (Alk. 2. § (1) bek.), de a jogorvoslathoz való joggal (Alk. 57. § (5) bek.) összefüggésben is. A döntést sérelmezőnek ugyanis joga van ahhoz, hogy megtudja, miért nem történt jogsértés. Mivel pedig az egyetemek esetében nincs lehetőség a külső jogorvoslatra, az ilyen mulasztás pótlására sincs remény.
	E sajátos jogorvoslati helyzetről részletes elemzést adott éppen a felvételi eljárással kapcsolatosan az Alkotmánybíróság 1995. május 30-i 1310/D/1990. AB határozatának indokolásában és Schmidt Péter alkotmánybíró a párhuzamos indokolásában. Az országgyűlési biztos 1999. évi országgyűlési beszámolója (336. old.) pedig az Alkotmányban foglalt jogorvoslathoz való jog sérelmeként értékeli, ha a jogorvoslati kérelem egyes részleteit figyelmen kívül hagyják. Az tartalmi jellegű kívánalom - írja a beszámoló -, hogy a döntés alapját pontosan magyarázzák meg, és adjanak felvilágosítást annak jogszabályi hátteréről.
	Az, hogy az írásbeli dolgozattal kapcsolatos kifogására nem kapott külön írásbeli választ a panaszos felvételiző, nem volt jogellenes, mert arról az Fr. 12. § (3) bek. szerint a jelentkezőt az intézmény szabályzatában meghatározott eljárás szerint kell írásban értesíteni. A kar dékánja pedig kérdésemre közölte, hogy: "Az írásbeli fellebbezésre külön választ nem küldtünk. Ezt mindenki megtudhatta a Tanulmányi Osztály által kitett hirdetményekből (írásbeli eredmények), illetve kérdésére választ kaphatott a szóbeli bizottságtól."
	A panaszos azonban a dékánhoz címzett fellebbezésében is szereplő erre a kifogására nem kapta meg ezt a tájékoztatást. 
Hasonlóképpen nem reagált a panaszosnak pontösszeszámítással kapcsolatos téves érvelésére sem, ezért az nem tudhatta meg, hogy mi okozta a tévedését, közkeletű kifejezéssel: miért nincs igaza. Márpedig a jogbiztonsághoz, a jog tiszteletéhez elengedhetetlen, hogy az érintettnek - legalább a fellebbezésére adott elutasító válaszban - mindezt leírják. Különben azt hiheti, hogy önkényes eljárás folyt. (Bár a felsőoktatási intézmények eljárására nincsenek olyan törvényi szabályok, mint a közigazgatásra, és még arra sem utal az Ftv., hogy a jogorvoslat során érdemi választ kell adni, ez a jogintézmény funkciójából nyilvánvalóan következik.)
	Figyelemmel arra, hogy a panaszosnak a fellebbezésében írt kifogásaira - a dékántól kapott információk alapján - jelentésemben válaszoltam, a konkrét ügyben nem kezdeményezek intézkedést az alkotmányos joggal összefüggő említett visszásság orvoslására.

Felkérem azonban a Pázmány Péter Katolikus Egyetem rektorát, hogy szíveskedjék megtenni a szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a felvételi eljárás során jogorvoslati kérelemmel élők beadványait a jövőben a fenti szempontok szerint, tehát a tisztességes eljárás követelményeit szem előtt tartva intézzék.
	Kérem a minisztert és az egyetem rektorát, hogy a vizsgálati megállapítások 2., illetőleg 4. pontjában írt kezdeményezésemmel kapcsolatos állásfoglalását az Obtv. 21. § (2) bekezdése alapján 30 napon belül szíveskedjék közölni. 

Budapest, 2001. november 19.

Takács Albert