OBH 4639/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
	Panaszos egy soproni társasház képviseletében fordult az országgyűlési biztoshoz. Beadványában előadta, hogy a társasház Sopron Megyei Jogú Város Közgyűlésének a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatásról szóló 40/1986. (XII. 31.) Kgy. rendelete (a továbbiakban: rendelet) alapján nem lakásonként, hanem közösen fizetik a hulladékszállítási díjat. A panaszos véleménye szerint azonban a közszolgáltatást ellátó Városüzemeltetési Kft. nem a rendelet szabályai szerint számlázza a szemétszállítási díjat, ezért a társasház lakói a ténylegesen keletkezett és elszállított szemét mennyiségénél többet fizetnek. Sérelmezte továbbá azt is, hogy az egyik lakó nem hajlandó megfizetni a hulladékszállítási díj ráeső összegét, ezért a hiányt a többieknek kell megfizetni.
Az ügyben megkerestem és tájékoztatást kértem a közszolgáltatást ellátó Soproni Városüzemeltetési Kft. ügyvezetőjétől, valamint Sopron Megyei Jogú Város jegyzőjétől.

A megállapított tényállás
	A Városüzemeltetési Kft. ügyvezetője úgy tájékoztatott, hogy a társasházzal a rendelet szabályainak megfelelően kötötték meg a szerződést. Rövid úton megkerestem a Kft-nek a társasházzal foglalkozó ügyintézőjét, aki arról tájékoztatott, hogy a 18 lakásból álló társasházzal kötött szerződést módosították, tekintettel arra, hogy az egyik lakó díjfizetési hátraléka miatt a ház és a lakó között polgári per van folyamatban. Ezért jelenleg 17 lakás fizet együtt, oly módon, hogy számukra kilenc darab 110 literes edényt biztosít a szolgáltató. 

Az ügy jogszabályi háttere
2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás.
(2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére.
(3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.

242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
2. § (1) A rendelet előírásait a települési hulladék kezelésére, a települési önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) által, a jogszabályoknak megfelelően szervezett közszolgáltatás díjának meghatározásakor kell alkalmazni.
(2) Az önkormányzat képviselő-testülete rendeletében külön-külön határozza meg az általa szervezett, a települési szilárd, illetve folyékony hulladék (a továbbiakban együtt: települési hulladék) kezelésére irányuló közszolgáltatás díját.
(3) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására.
3. § (1) A települési hulladék kezelésének díját az önkormányzat a következő díjfizetési időszakra állapítja meg. A díjfizetési időszakot - amely legalább egy év - és annak kezdetét az önkormányzat rendeletében határozza meg.
4. § (1) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
6. § (1) A közszolgáltatás díját úgy kell meghatározni, hogy
a) a tartós működéshez szükséges nyereség fedezetének, illetve az indokolt költségek és ráfordítások megtérülésének biztosítására alkalmas legyen és
b) ösztönözzön a közszolgáltatás biztonságos és legkisebb költségű ellátására, a közszolgáltató kapacitásának hatékony kihasználására, valamint a hulladékkeletkezés csökkentésére és a hatékony hulladékgazdálkodásra.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása - a díj kiszámítására vonatkozó előírások alapján - általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani.
(2) Az egységnyi díjtételek a következők:
a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja;
(4) A fizetendő közszolgáltatási díj az egységnyi díjtétel és a szolgáltatás mennyiségének, illetve gyakoriságának a szorzata.
8. § (4) A közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybe vevője - a teljesített közszolgáltatás alapján, számla ellenében - meghatározott időszakonként utólag köteles megfizetni.
9. § (1) Az önkormányzat rendeletében meghatározza a közszolgáltatási díjat és a díjalkalmazás feltételeit.
(2) A közszolgáltatási díj számítására szolgáló kalkulációs séma vagy díjképlet alkalmazása esetén az önkormányzat árrendeletének részletesen kell tartalmaznia a kalkulációs sémát, illetve a díjképletet.

Sopron Megyei Jogú Város Közgyűlésének 40/1996. (XII. 31.) Kgy. rendelete a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatásról

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

A vizsgálat megállapításai
	Megállapítom, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) alapján nincs hatásköröm a társasház 17 lakása és a nem fizető lakás tulajdonosa közötti jogvita vizsgálatára. Az Obtv. ugyanis kimondja, hogy "az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva" (16. § (1) bekezdés). Tekintettel arra, hogy jelen probléma a panaszosok és magánszemélyek között áll fenn, a törvény rendelkezés értelmében ezt nem vizsgálhatom.
	Vizsgálatom során áttekintettem a rendeletet, különös tekintettel a társasházak szemétszállítási díj megfizetésével kapcsolatos kötelezettségeire. A rendelet kimondja, hogy többlakásos épületeknél (társasház, közös udvar) a díjfizetés történhet lakásonként vagy közösen használt és közösen fizetett szabvány edényzet esetén az érintett lakásokra együttesen alkalmazott átlagszám alapulvételével (8. § (2) bekezdés). A panaszos társasház 17 lakása ez utóbbi fizetési mód mellett döntött. A Városüzemeltetési Kft. ügyintézője úgy tájékoztatott, hogy a megkötött szerződés szerint a 17 lakás összesen hetente 1071 liter hulladékot termel. Ezt az összeget úgy számolták ki, hogy a rendelet 8. §-ának (2) bekezdése megállapít egy átlagszámot - mely szerint egy fő naponta három liter hulladékot termel -, továbbá a szolgáltató az feltételezi, hogy egy lakásban három fő él. Egy lakás tehát hetente 63 liter, a 17 lakás együtt pedig 1071 liter hulladékot termel.
	Az Alkotmánybíróság a 26/1997. (IV. 25.) AB határozatában megállapította, hogy az önkormányzatok a díjfizetés szabályozásánál vagy a lakásban élő személyek számát veszik a díjfizetés alapjául, vagy a helyiségek, lakóegységek számát tekintik meghatározónak, vagy pedig a szolgáltatás ellátásakor kiürített kukák számát és űrméretüket tekintik a díjmegállapítás egységének. "E módszerek közös sajátossága, hogy a díj átalány jellegű, a szolgáltatás teljesítését vélelmezi és valamely képzett szemétkibocsátási normát tekint a díjfizetés alapjának. (...) A vizsgált tárgykörben az önkormányzati rendeletalkotással szembeni lényeges követelményként fogalmazta meg az Alkotmánybíróság, hogy a közszolgáltatás díja az átalányjellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás értékéhez közelítsen, a jogalkotó az érintett csoportokhoz tartozók körülményeit megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal értékelje. A díjmegállapítás tehát nem lehet önkényes, az objektív ismérveknek megfelelően meghatározott igénybevevői körre (körökre) pedig azonos tartalmú, illetve joghatású rendelkezéseket kell meghatározni (ABK 1997. április, 160.). Az Alkotmánybíróság a 1122/B/1996. határozatában kifejtette, hogy "az önkormányzat a díjfizetés alapja meghatározásánál is nagyfokú önállósággal rendelkezik. Mivel azonban - törvényi felhatalmazás alapján - szerződéses jogviszony elemét szabályozza, tiszteletben kell tartania a polgári jog olyan általános alapelvét, mint a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének követelménye (Ptk. 201. §)." (ABK 1997. február, 72.).
Az Alkotmánybíróság a 48/2000. (XII. 18.) AB határozatában kifejtette, hogy "nem vitatható, hogy a szeméttárolók kihasználtságát, vagyis a bennük lévő szemét mennyiségét, így a szolgáltató által elszállítandó és ártalmatlanítandó szemét mennyiségét is számottevően befolyásolhatja a lakóingatlanban lévő lakások, valamint az egyes lakásokban lévő lakók száma is. Nem bizonyítható azonban, hogy a szolgáltatás igénybevételének mértéke szempontjából ez a két tényező a meghatározó, vagyis nem vonható le egyértelmű következtetés arra nézve, hogy a szemétkibocsátás és a szolgáltatás igénybevétele tényszerűen is csupán e két kritériumhoz kapcsolható".
	Megállapítom, hogy nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot az átlagszám alkalmazása. Ezt a megoldást több önkormányzat is alkalmazza a gyakorlatában.
Azonban a szolgáltatónak az a megoldása, hogy a hulladékszállítási díj számításának alapját úgy határozza meg, hogy lakásonként három ember által kibocsátott hulladék mennyiségével számol, sérti a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 201. §-ában foglalt szolgáltatás és ellenszolgáltatás elvét. Megállapítom, hogy a hulladékszállítási díj megállapításának ezen módja nem felel meg a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII.  törvényben (a továbbiakban: Hgt.) előírt arányossági követelményeinek.
	Azáltal, hogy a rendelet szabályozása nem felel meg a Hgt. rendelkezéseinek visszásságot okoz az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdésében foglaltakkal, valamint a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben.
	A rendelet 8. §-ának (3) bekezdése kimondja, hogy késedelmes megfizetés esetén a tulajdonos az esedékességtől számított 60 napon belül sem fizeti meg a díjat, úgy a szolgáltató jogosult a szabálysértési eljárás megindításáig, de legfeljebb 30 napig a szolgáltatás szüneteltetésére. Megállapítom, hogy a rendelet szabályozása nem felel meg a Hgt. rendelkezéseinek. A törvény ugyanis kimondja, hogy a "hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás. A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére. A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti" (26. §) 
	Azáltal, hogy a rendelet szabálysértésnek minősít egy polgári jogi jogviszonyból eredő kötelezettséget, visszásságot okozott a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével, valamint az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdésében foglaltakkal összefüggésben.

Ajánlás
	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 99. §-ának (1) bekezdése értelmében a megyei közigazgatási hivatal vezetőjének lehetősége van arra, hogy az alkotmányos követelményeknek nem mindenben megfelelő önkormányzati rendelet módosítását kezdeményezze a feltárt alkotmányos visszásságok megszüntetése érdekében.
Ezért az Obtv. 20. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megállapított alkotmányos visszásságok orvoslása érdekében a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 98. §-ának (2) és (3) bekezdései által biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy a rendelet - különös tekintettel a hulladékszállítási díj megállapításakor az arányosság követelményeire, valamint a hulladékszállítási díj megfizetésének elmulasztására - megfelel-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendelet előírásainak. Abban az esetben, ha az önkormányzati rendelet és a magasabb szintű jogszabályok közötti összhang hiányzik, úgy kezdeményezze az érintett önkormányzatnál a rendelet módosítását.
Felhívom a közigazgatási hivatal vezetőjének figyelmét a Hgt. azon rendelkezésére, mely kimondja, hogy a települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletében szabályozhatja a az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét (23. § f) pont).
	Az Obtv. 21. §-ának (1) bekezdése alapján kezdeményezem a szolgáltatónak, hogy vizsgálja felül a társasházzal kötött szerződést, különös tekintettel arra, hogy arányban áll-e a házban ténylegesen keletkezett hulladékkal az elszállításáért megállapított összeg.
	Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásban foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról 60 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.
	Kérem a szolgáltatót, hogy a kezdeményezésben foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2002. június 7.

Takács Albert