OBH 4509/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte, hogy Hatvan Város Önkormányzata a rendkívüli esőzések miatt életveszélyessé vált ingatlanának a helyreállításához nem nyújtott támogatást.
A vizsgálat a jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog  megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos előadta, hogy a Zagyva folyó magas vízállása miatt lakóháza 1999-ben megrongálódott, a pincét a talajvíz elöntötte. A következő év tavaszára a pincéből a víz elszivárgott, de a ház egyik része beomlott. Az önkormányzattól a panaszos ekkor 16.000 Ft gyorssegélyt kapott. A panaszos azt sérelmezte, hogy az életveszély megszüntetéséhez és a helyreállításhoz nem kapott támogatást, melyet az önkormányzat azzal indokolt, hogy az ingatlan nem a panaszos tulajdona, azt mint haszonélvező használja. A panaszos álláspontja szerint mások kaptak kedvező feltételekkel kölcsönt, ezért sérelmezi, hogy ő ebből nem részesülhetett.
Az önkormányzat megkeresésre válaszában közölte, hogy panaszos 2000. június 2-án az Önkormányzat Igazgatási és Szociális Irodáján szóban terjesztette elő kérelmét, melyet jegyzőkönyvbe foglaltak. A jegyzőkönyv azt tartalmazza, hogy az ingatlan 1999-ben a nagy esőzések miatt kárt szenvedett, mely ingatlanra vonatkozóan a panaszos haszonélvezeti joggal rendelkezik. Ekkor tájékoztatták, hogy a támogatás az ingatlantulajdonosok lakhatás elemi feltételeinek helyreállítását szolgálja. Az önkormányzat az állami támogatással 1999 novemberében már elszámolt a Heves Megyei Újjáépítési Bizottságnak, így az utólag benyújtott kérelmek elbírálására nem volt lehetőség. Az önkormányzat válaszában kifejtette, hogy panaszos 1999-ben sem lett volna jogosult állami támogatásra, mivel a szabályozás értelmében nem kaphatott támogatást az, aki a károsodott ingatlanon túl beköltözhető lakástulajdonnal vagy a lakásra vonatkozó használati joggal rendelkezik. A károsodott ingatlan tulajdonosa (a panaszos fia) a városban egy másik ingatlantulajdonnal is rendelkezik, melyre vonatkozóan a panaszosnak szintén haszonélvezeti joga van, ezért panaszossal szemben az állami támogatás biztosítására nézve kizáró ok állt fenn, a kérelme 1999-ben sem lett volna teljesíthető.

Az ügy jogszabályi háttere
1091/1999. (VIII. 13.) Korm. határozat az 1999. júniusi és júliusi rendkívüli esőzés és vihar miatti védekezési költségekről és kárenyhítésről, továbbá a szükséges jogszabályok módosításáról

9/1998. (I. 23.) Korm. rendelet a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásának, a céljellegű decentralizált támogatásának igénybejelentési, döntéselőkészítési és elszámolási rendjéről, valamint a Magyar Államkincstár finanszírozási, elszámolási és ellenőrzési feladatairól, továbbá a TÁKISZ feladatairól
34. § A helyi önkormányzat támogatást igényelhet - a 43. §-ban foglaltak kivételével - a területfejlesztési tanácstól az önkormányzati tulajdont sújtó, előre nem látható természeti vagy más károkból adódó (vis maior) esetek többletkiadásainak részbeni vagy teljes támogatására, a biztosításból vagy egyéb módon megtérülő károk figyelembevételével.
36. § (1) Különösen súlyos természeti vagy más, a település nagyobb részét érintő károk (pl. földrengés, árvíz, lakott területen belüli nagy kiterjedésű belvíz, tornádó, tűzvész, robbanás) mérséklésére a támogatás azonnali segítségnyújtásként előleg formájában is folyósítható a területfejlesztési tanács utólagos engedélyezésével, a tanács elnökének előzetes döntésével, elszámolási kötelezettséggel.
(2) Kivételes esetben a támogatás a lakosság egyszeri, rendkívüli szociális támogatására is kiterjedhet. A lakossági támogatás a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben előírt eljárási szabályokkal egyezően az önkormányzati kötelezettségből eredő kiadások (átmeneti segély nyújtása a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került személyek részére az életveszély és a lakhatás elemi feltételeinek megteremtéséhez) részbeni vagy teljes megtérítését jelenti. A támogatás előleg formájában is folyósítható az (1) bekezdésben részletezett eljárás szerint.

Hatvan Város  Önkormányzatának 20/1999. (IX. 9.) sz. módosított rendelete a lakáscélú támogatásokról 
14. § (1) Annak a hatvani lakosnak, akinek  használatában lévő lakása az 1999. június, július  hónapokban bekövetkezett rendkívüli előzés (árvíz és belvíz) miatt életveszélyessé, lakhatatlanná vált, illetve súlyosan károsodott - feltéve, hogy a károsodást szenvedett lakáson kívül más beköltözhető lakástulajdona, állandó használati vagy bérleti jogviszonya nincs - a lakhatás feltételeinek helyreállításához részben vagy egészben önkormányzati támogatás nyújtható, ha a kérelmező a szociális ellátások helyi szabályairól szóló rendelet szerint jövedelmi viszonyai alapján szociálisan rászorulónak minősül.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
	A panaszos a 2000. június 2-án jegyzőkönyvbe foglalt kérelmében a rendkívüli esőzések miatt életveszélyessé vált ingatlanának helyreállításához az önkormányzat segítségét kérte. Beadványára tájékoztató levélben kapott elutasító választ.
A panasz  előterjesztésekor a költségvetés a vis maior támogatásokra jelentős összegeket biztosított az önkormányzatoknak, kormányrendeletben meghatározva a támogatások folyósítását, de alapvetően az önkormányzatok döntésére bízva az összegek elosztását.
	A vizsgálat megállapította, hogy az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit az ügyben az önkormányzat nem tartotta be. A szabályszerű határozat meghozataláról nem gondoskodott, a jogorvoslati lehetőségről való tájékoztatást  elmulasztotta. Az alakszerű határozat mellőzésével adott tájékoztatás nem felel meg a tartalmi követelményeknek. A határozat és annak indokolása azt a célt szolgálja, hogy azokat a releváns tényeket tartalmazza, melyekre a jogalkalmazó szerv a döntését alapozta. A vizsgált esetben a rendelkezésre álló tényállásból az sem derült ki, hogy a panaszos lakhatási körülményei az életveszélyessé vált ingatlan következtében megoldódtak-e és milyen feltételekkel, tekintettel arra, hogy az önkormányzat megkeresésemre küldött válaszában a lakhatás elemi feltételeinek biztosítását mondta ki elsődleges szempontként.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják. 
A mérlegelési jogkörben hozott döntésekből ki kell tűnnie azoknak a preferenciáknak, melyeket a döntés meghozatala során az eljáró hatóság alkalmazott, és annak, hogy a kérelmező mely elvárásoknak nem tett eleget és melyek azok az elvárások, melyeknek eleget téve a későbbiekben eséllyel nyújthatja be kérelmét. A mérlegelési jogkörre hivatkozva, a pontos tényállás felderítése nélkül és a határozat indokolásának hiányában nem lehet a kérelmet elutasítani, mert ez megalapozatlansághoz, sőt önkényes döntésekhez vezethet.
Hatvan Város Önkormányzatának az esőzések következtében fellépő belvízkár enyhítésére vonatkozó vizsgálatom az OBH 2852/1999. számú jelentésben tett megállapításokkal is összefüggésben van, ahol a vizsgálat rámutatott arra, hogy 1990-től az önkormányzati törvény az önkormányzatok feladataként határozza meg a vízrendezést és csapadékvíz elvezetést, a csatornázást. A vízgazdálkodási törvény ugyancsak az önkormányzatok feladatai között említi a csapadékvíz elvezetést, a helyi vízrendezést és vízkárelhárítást. Erre vonatkozóan további szabályozást ad a korábban hatályos Országos Építésügyi Szabályzat és a jelenleg hatályos, építési követelményekről szóló kormányrendelet.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat eljárása a vis maior támogatással kapcsolatban az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében foglaltakra vonatkozóan felkérem Hatvan Város Önkormányzat képviseletében eljáró polgármestert, hogy a panaszos vis maior támogatással összefüggő kérelme ügyében hozzon alakszerű határozatot, szem előtt tartva a vis maior támogatásokkal kapcsolatos kormányrendelet, a szociális törvény, az ezzel kapcsolatos helyi rendeletek és az államigazgatási eljárás szabályairól szóló törvény rendelkezéseit.
	Kérem Hatvan Város Önkormányzatának polgármesterét, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjukról, illetve intézkedésükről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2002. május 8.

Takács Albert