OBH 4328/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
	Panaszos Érd Város Önkormányzata és az Érdi Rendőrkapitányság eljárását sérelmezve fordult az országgyűlési biztoshoz. Beadványában előadta, hogy a jegyző a birtokvédelmi határozat végrehajtásáról többszöri kérése ellenére sem gondoskodott, valamint az Érdi Rendőrkapitányság könnyű testi sértés miatt tett feljelentése ügyében nem járt el.
Az ügyben vizsgálatot indítottam és tájékoztatást, valamint a vonatkozó iratok megküldését kértem Érd Város Önkormányzatának jegyzőjétől és az érdi kapitányságvezetőtől.

A megállapított tényállás
	Az érdi jegyző által megküldött iratanyag szerint panaszos és volt élettársa (felek) 1995-ben alapítottak egy Kft-t, mely fő tevékenységeként a közúti járműkereskedelmet jelölték meg. A panaszos 1996-tól bérbe adta Érd belterületén lévő ingatlanát a Kft-nek. Az ingatlanon a felek épületet emeltek, ennek alsó szintjén az autószalon, felül pedig lakás található. Miután a felek között mind a személyes, mind az üzleti viszony megromlott, panaszos jogi képviselője útján felajánlotta üzletrészét volt élettársának megvételre. Az adásvétel nem jött létre, azonban a volt élettárs az autószalon területének védelmével egy őrző-védő céget bízott meg. 2000. június közepén a biztonsági őrök panaszost erőszakkal eltávolították az ingatlanból, aki ezért birtokvédelmet kért és kapott az érdi jegyzőtől a 2000. július 19-én kelt, 5-21783/2/2000 számú határozatban. Volt élettársa a Budaörsi Városi Bíróságtól a határozat megváltoztatását és birtokvédelmi kérelem elutasítását kérte. A bíróság a tárgyalást felfüggesztette arra tekintettel, hogy a felek között tulajdonjog megállapítása iránt per van folyamatban. A bíróság elutasította felperesnek a birtokvédelmi határozat felfüggesztésére irányuló kérelmét.
A birtokvédelmi kérelemmel egy időben panaszos felmondta a Kft-vel kötött bérleti szerződést is.
	A panaszos 2000. augusztus 1-én kelt levelében tájékoztatta a jegyzőt arról, hogy volt élettársa nem adta át számára az ingatlan kulcsait, nem biztosította az ingatlanba való bejutását, ezért kérte a birtokvédelmi határozat végrehajtását. (Az iratanyag szerint erre három alkalommal - 2000. augusztus 3-án, szeptember 1-én és 18-án - került sor.) 2000. augusztus 9-én 10.000 Ft, majd november 16-án 100.000 Ft. összegben bírságolta meg a hatóság a volt élettársat. Az önkormányzat a birtokvédelmi határozat végrehajtását először 2001. június elejére rendelte el, majd ennek sikertelenségét követően 2001. október közepére, melyet saját hatáskörében december közepére elhalasztott. 
	A felek - mivel mindketten ugyanabban az ingatlanban voltak állandó lakosként bejelentve - kölcsönösen megpróbálták fiktivvé nyilváníttatni egymás lakcímét. Az önkormányzat a panaszosnak volt élettársa lakcímének fiktivvé nyilvánítása iránti kérelmét elutasította, melyet panaszos megfellebbezett. A fellebbezést követően a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal új eljárásra szólította fel az önkormányzatot, tekintettel arra, hogy az első fokú hatóság nem tisztázta kellően a tényállást. A hatóság megismételt eljárásában ismételten elutasította a lakcím fiktivvé nyilvánítása iránti kérelmet, úgyszintén a volt élettárs ilyen irányú kérelmét.
	Az érdi kapitányságvezető tájékoztatása szerint panaszos 2000. június közepén tett feljelentést volt élettársa ellen magánlaksértés vétsége miatt. Az ügyben lefolytatott eljárás során bűncselekmény elkövetését nem lehetett megállapítani, ezért a nyomozást megszüntették. Megállapította azonban a nyomozó hatóság, hogy a feljelentésben foglalt cselekmény kimeríti a könnyű testi sértés vétsége elkövetését, ezért az eljárás lefolytatását 2001. decemberében áttették a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező Budaörsi Városi Bíróságra.
	Panaszos továbbá feljelentést tett cégtársa ellen amiatt, hogy az hamis bérleti szerződést készíttetett, melyet cégalapításnál felhasznált. A nyomozás folyamatban van, az eljárásban az Budaörsi Városi Ügyészség fokozott felügyeletet jelentett be.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.

1957. évi V. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
81. § Ha a végrehajtás meghatározott cselekmény elvégzésére (ingatlan birtokba adására, lakás kiürítésére stb.) vagy meghatározott magatartásra (a továbbiakban: meghatározott cselekményre) irányul, a végrehajtást az a legalsóbb fokú közigazgatási szerv foganatosítja, amelynek illetékességi területén a kötelezett lakása vagy székhelye, illetőleg az ingatlan van. Ha nem a végrehajtást elrendelő közigazgatási szerv jogosult a foganatosításra, e célból az illetékes szervet kell megkeresni.
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti;
b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti;
c.) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - hatóság:
g) a helyi önkormányzat és a kisebbségi önkormányzat;
(2) E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak:
e) a bíróság;

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai
	Első lépésben azt vizsgáltam, hogy az országgyűlési biztos hatásköre a beadványban szereplő mely panaszokra terjed ki. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) szerint "az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva" (16. § (1) bekezdés).
	Az Obtv. hivatkozott rendelkezése alapján megállapítom, hogy a hamis bérleti szerződés készítésével összefüggő büntető eljárás vizsgálatára azért nincs hatásköröm mert a nyomozás még folyamatban van. A bírósági eljárások - a folyamatban lévő polgári perek, valamint a könnyű testi sértés vétsége ügyében folytatott eljárás - vizsgálatára sincs hatásköröm, mivel az Obtv. szerint a bíróság nem minősül hatóságnak (29. § (2) bekezdés e) pontja). 
	Megállapítom, hogy az országgyűlési biztos hatásköre kiterjed azonban a lakcímnyilvántartással kapcsolatban keletkezett iratanyag vizsgálatára, tekintettel arra, hogy az önkormányzat hatósági jogkörében járt el, panaszos pedig a közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket kimerítette. Azonban a vonatkozó iratok áttekintését követően megállapítom, hogy a lakcímnyilvántartással kapcsolatban az önkormányzat eljárása az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény előírásainak megfelelt, ezért ebben a vonatkozásban alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem. 
	A panaszos volt élettársa megtámadta a határozatot a Budaörsi Városi Bíróságon, azonban a bíróság a határozat végrehajtásának felfüggesztésére irányuló kérelmét elutasította, ezért a birtokvédelmi határozat végrehajtható. Ebben következően a hatásköröm kiterjed az 5-21783/2/2000 számú birtokvédelmi határozat végrehajtásának vizsgálatára is.
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvénynek (a továbbiakban: Ptk.) a birtokvédelemhez fűzött kommentárja kimondja, hogy a "jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik. A fél keresetindítása esetén a bíróság a határozat végrehajtását felfüggesztheti [Ptké. 26. § (1), (4)]".
	Az érdi jegyző által megküldött iratanyag szerint a panaszos több alkalommal kérte a határozat végrehajtását. A hatóság először - két alkalommal - megbírságolta a volt élettársat, azonban az iratok között nincs annak nyoma, hogy az összesen 110.000 Ft-ban kiszabott bírság behajtása megtörtént-e. 
Tekintettel arra, hogy 2000. év végéig a kiszabott bírságok nem bírták rá a volt élettársat, hogy a határozatban foglalt kötelezésnek eleget tegyen, ezért a hatóság elrendelte annak végrehajtást. Erre majd egy évvel a birtokvédelmi határozat meghozatala után került először sor.
2001. június közepétől 2001. év végéig két időpontra rendelte el az önkormányzat a végrehajtást (5-3388/4/2001, valamint az 5-3388/11/2001 és 5-3388/12/2001 számú határozatokkal). Mind a két esetben a panaszolt végrehajtási kifogást terjesztett elő, melyet a hatóság elutasított. 
	Megállapítom, hogy a megküldött iratok között sem a 2001. júniusi, sem a 2001. decemberi végrehajtás lefolytatásáról nem volt fellelhető semmilyen feljegyzés. Így nem derült ki, hogy a júniusi végrehajtást miért volt sikertelen, valamint az sem, hogy mi történt a decemberi végrehajtás során.
	Az országgyűlési biztosok vizsgálataik során több alkalommal hivatkoztak már az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvénynek a végrehajtáshoz fűzött kommentárjára, mely szerint "nagyon fontos rendelkezése a törvénynek az, amely előírja, hogy a közigazgatási szerv a végrehajtás foganatosítása során azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését. Ha valamely ügyben az elrendelt intézkedés nem vezetett eredményre, az államigazgatási szerv ugyanabban az ügyben egy másik hatékonyabbnak ígérkező intézkedést rendelhet el". Jelen esetben a hatóságnak ismételten meg kellene gondolnia, hogy a végrehajtás mely módja vezet a határozat végrehajtásához.
	Összességében megállapítom, hogy az érdi önkormányzat nem gondoskodott megfelelően saját 2000. június 19-én kelt határozata végrehajtásáról, ezért az a mai napig nem került végrehajtásra. Sem a két alkalommal kiszabott pénzbírság, sem a több, mint egy évvel később  - úgyszintén két alkalommal - elrendelt végrehajtás nem hozott eredményt. 
Megállapítom továbbá, hogy sem a pénzbírság behajtásáról, sem pedig a sikertelen végrehajtásokról nincs feljegyzés az iratanyagban.
Mindezen okokból Érd Város Önkormányzata az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével, valamint a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Kezdeményezés
	Az Obtv. 21. §-ának (1) bekezdése alapján kezdeményezem Érd Város Önkormányzata jegyzőjének, hogy a majd két éve húzódó végrehajtási eljárást soron kívül foganatosítsa, valamint gondoskodjon a kiszabott végrehajtási bírságok behajtásáról.
Kezdeményezem továbbá a jegyzőnek, hogy fokozottan figyeljen és munkatársait is figyelmeztesse az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseinek betartására.
	Kérem a jegyzőt, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról az Obtv. 21. §-ának (2) bekezdése alapján 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2002. május 8.

Takács Albert