OBH 4239/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Nagy Tiborné
A vizsgálat megindulása:
A panaszos azzal fordult az országgyűlési biztoshoz, hogy a II. kerületi Polgármesteri Hivatalnál különböző ügyeiben "nem megfelelő elbánásban" részesítik. Egy kétlakásos lakóépületet épített "papíron" a telekingatlanban tulajdonostársával, a valóságban a saját pénzéből. Az építkezés befejeződött, de a hatóság kérése ellenére nem ad végleges használatbavételi engedélyt a házra.
A vizsgálatot az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiság részét képező jogbiztonság és a tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a 13. § (1) bekezdésében foglalt, a tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja miatt indítottam. Lefolytatásához a II. kerület jegyzőjétől kérem tájékoztatást és iratokat.
Alkalmazott jogszabályok:
•	1997. évi LXXVIII. tv. az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)
•	46/1997. (XII.29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról (R.)
•	1957 évi IV. tv. az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
•	1993. évi LIX. tv. az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
Megállapított tényállás:
A panaszos beadványában jelezte, hogy több per van folyamatban közte és az önkormányzat között, közte és az ingatlantulajdonban tulajdonostársa valamint annak jogutódja között.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint: "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."
A 29. § (2) bekezdés e) pontja szerint: "E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak: a bíróság;".
A 17. § (4) bekezdés szerint: "Ha az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni."
Ezért a perekkel érintett ügyekben a hatásköröm hiányát állapítottam meg, vizsgálatot nem folytattam.
Mivel az építkezés befejeződött és a használatbavételi engedélyezés ügyét kivéve valamennyi eljárásban az utolsó kiadott határozat az országgyűlési biztoshoz intézett panasz előtt több mint egy évvel érkezett a panaszoshoz, vizsgálatomat kizárólag a használatbavétel ügyében folytattam le. (Az azt megelőző építési ügyeket csak annyiban érintem, amennyiben azok hatással voltak a használatbavételi engedély ügyére.)
A panaszos által becsatolt, valamint a jegyző által megküldött iratok szerint a kétlakásos lakóház építési engedélye két építtető nevére szól, akik az engedély megkérésének időpontjában a telek tulajdonosai voltak, és közösen kérték a házra az építési engedélyt. (Ezek egyike a panaszos.) Az eredeti engedélytől eltértek, ezért fennmaradási és továbbépítési engedélyt kértek és kaptak. Bár az építkezés folyamán a két építtető közötti viszony elmérgesedett, az engedély változatlanul kettőjük nevére szólt.
Különböző építésrendészeti, birtokvédelmi ügyek után a ház elkészült. A két építtető saját lakására külön-külön ideiglenes használatbavételi engedélyt kért és kapott. A panaszbeadvány szerint a másik építtető időközben eladta az elkészült lakást. Névátírás azonban nem történt, az engedélyek az eredeti építtetők nevére szólnak, az új tulajdonostárs(?) csak mint kivitelező szerepel az eljárásban.
A panaszos 2001. februárban végleges használatbavételi engedélyt kért az építési hatóságtól. A hatóság 2001. március 23-án levélben tájékoztatta a panaszost: "... az ingatlanon álló lakóházra vonatkozó végleges használatbavételi engedély kiadásának részünkről nincs akadálya. Az Ön által benyújtott végleges használatbavételi engedély iránti kérelem azonban hiányos, nem tartalmazza a tulajdonostársak aláírását. Amennyiben a hiányzó dokumentumot 45 napon belül nem pótolja, úgy a rendelkezésemre álló adatok alapján döntök, vagy az eljárást megszüntetem. ... "
A jegyző tájékoztatása szerint a levelet követően az eljárás nem folytatódott.
A vizsgálat megállapításai:
Megállapítottam, hogy az építési hatóság közlése érdemben helytálló. Mivel az építési (fennmaradási és továbbépítési) engedélyt az ingatlan teljes területén felépített valamennyi létesítményre, a kétlakásos lakóház (továbbiakban: a ház) egészére kérte és kapta a két építtető, a használatbavételi engedély kérésére is ketten jogosultak, illetve kötelezettek.
A 46/1997. (XII.29.) KTM rendelet (R.) 28. § (3) bekezdése szerint: "Egy telken egyidejűleg megvalósított több építményre, illetőleg egy építményen belül elvégzett többfajta építési munkára a használatbavételi engedélyt együttesen kell kérni. Több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetében az egyes szakaszokban megépített építményekre, illetőleg rendeltetésszerű és biztonságos használatra önmagukban alkalmas építményrészekre szakaszonként külön-külön is lehet használatba-vételi engedélyt kérni."
A 33. § (2) bekezdés szerint: "A még befejezetlen építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra önállóan alkalmas részére (pl. az épületben levő lakásokra, üzlethelyiségekre) ideiglenes jellegű használatbavételi engedély adható. Ilyen esetben a használatbavételi engedélyt végleges jelleggel csak az építmény teljes befejezése után szabad megadni."
A két lakásra külön-külön rendelkeznek az építtetők ideiglenes használatba-vételi engedéllyel. A végleges használatbavételi engedélyt azonban a házra kell megkérni, és arra a ház építtetői egyetemlegesen kötelezettek és jogosultak.
Az építési hatóság nem vizsgálhatja a két építtető által szabályszerűen aláírt építési engedélykérelem mögöttes polgári jogi tartalmát akkor, ha mindkét építtető egyben a beépíteni szándékozott telek ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett tulajdonosa. Amennyiben mindkét lakást a panaszos szándékozott építtetni, (és valójában ő is építtette), a kérelmet kizárólagos építtetőként lehetséges lett volna előterjeszteni, csatolva a másik tulajdonos építkezéshez hozzájáruló nyilatkozatát. Ez esetben a panaszos mint kizárólagos építtető egyedül is kérhetné a használatbavételi engedélyt. Minthogy nem így történt, az építési hatóság a végleges használatbavételi engedélyt az építési engedély két jogosítottjának - közös kérelmükre - együtt adhatja meg.
Megállapítottam azonban, hogy az építési hatóság eljárása a végleges használatbavétel ügyében nem felelt meg az Áe. 42. § (1) bekezdésében és a R. 32. §-ában foglaltaknak. Amennyiben a végleges használatbavételre vonatkozó kérelem - bármely okból - nem teljesíthető, úgy azt határozattal el kell utasítani. A kérelem elutasítása érdemi döntés, azt határozatba kell foglalni, valamennyi érdekeltet arról értesíteni, és ellene jogorvoslatnak van helye.
Megállapítottam, hogy a panaszosnak a jogbiztonsághoz és a tisztességes eljáráshoz való jogával kapcsolatban visszásság keletkezett.
Azt, hogy a tulajdonjogával kapcsolatban keletkezett-e visszásság; és ha igen az visszavezethető-e a hatóság mulasztására, nem volt lehetséges megállapítani, mivel a használatbavételi engedélyezési eljárást nem csak a hatóság, hanem a panaszos sem folytatta. Az alakszerűen kifogásolható, de érdemében helyes eligazításra, hiánypótlásra nem reagált.

Ezért kezdeményezem, hogy a II. kerületi jegyző mint építési hatóság a végleges használatbavételre vonatkozó eljárást folytassa le és határozatban döntsön.
Megállapítottam azt is, hogy az R. - bár rendkívül részletekbe menően szabályoz - nem rendelkezik arról, hogy van-e és milyen eljárásnak helye abban az esetben, ha az épület minden egyes részére van ideiglenes használatbavétel, de az egészére nem kérik meg a végleges engedélyt.
Arról rendelkezik, ha nincs használatbavételi engedély: hivatalból kötelezni kell az építtetőt annak megkérésére, és meg kell tiltani az építmény használatát. Mi a teendő akkor, ha a részekre van ideiglenes engedély, de az egészre és végleges nincs?
Jelzem ezért a Belügyminiszternek, hogy az R. kiegészítését e kérdésben fontolja meg.
A panaszost tájékoztatom, hogy az építkezés finanszírozásával, a közös tulajdonú ingatlannal, a lakások tulajdonjogával stb. kapcsolatos jogviták polgári peres eljárásban rendezhetők.

Budapest, 2002. szeptember 12.

Lenkovics Barnabás