OBH 4195/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindulása:
	A Hivatalomhoz forduló panaszos beadványaiban a III. kerületi Rendőrkapitányság és a BRFK késedelmes eljárását, ill. mulasztását sérelmezte a gépkocsija eltulajdonítása miatt tett feljelentését követően.
Az ügyben  alkotmányos állampolgári jogot érintő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a budapesti rendőr-főkapitányt és a fővárosi főügyészt az üggyel kapcsolatos álláspontjának ismertetésére kértem.

Érintett alkotmányos jog:
A jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljárás követelménye (Alk. 2. § /1/ bek.)

Az ügy jogszabályi háttere:
•	1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról (Be.):
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
(3) A nyomozást az elrendelésétől számított két hónapon belül be kell fejezni. Ha az ügy bonyolultsága vagy elháríthatatlan akadály indokolja, a nyomozás határidejét a helyi ügyészség vezetője két hónappal, ezt követően a megyei főügyész legfeljebb a nyomozás elrendelésétől számított egy év elteltéig meghosszabbíthatja; egy éven túl a legfőbb ügyész jogosult a nyomozás határidejének meghosszabbítására. Ha az ügyész nyomoz, a nyomozás határidejét az ügyészség vezetője két hónappal, a felettes ügyész legfeljebb a nyomozás elrendelésétől számított egy év elteltéig hosszabbíthatja meg.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
141. § (1) A nyomozás megszüntetése nem akadálya annak, hogy a hatóság ugyanabban az ügyben utóbb az eljárást folytassa.
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(2) Nincs helye panasznak a feljelentés kiegészítése, valamint a nyomozó hatóság egyéb adatszerző tevékenysége során végzett eljárási cselekmények, a nyomozás elrendelése, a vádemelés, továbbá a bizonyítás körébe tartozó nyomozási cselekmények elrendelése és sorrendje miatt. Csak a sértett élhet panasszal a vádemelés mellőzése miatt.
(3) A hatóság határozata vagy intézkedése elleni panasznak - ha e törvény kivételt nem tesz - nincs halasztó hatálya. Kivételesen indokolt esetben a hatóság a határozat vagy az intézkedés végrehajtását a panasz elbírálásáig felfüggesztheti.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.

A megállapított tényállás:
	A panaszos férje 2001. március 10-én telefonon bejelentést, majd írásban feljelentést tett a III. kerületi Rendőrkapitányságon, mert az Eurocenter parkolójából eltulajdonították a gépjárművét. Az ügyben a BRFK Szervezett és Gépjármű-bűnözés Elleni Osztálya indított nyomozást. A panaszos március 14-én beszélt telefonon az ügy előadójával, és felhívta a figyelmét, hogy a parkolóban működő biztonsági kamera rögzítethette az esetet. A rendőrség azonban a március 26-án végzett helyszíni adatgyűjtés során megállapította, hogy a felvételeket legkésőbb március 13-án letörölték. A BRFK május 10-én kelt határozatában megszüntette a nyomozást, mert a rendelkezésre álló adatok alapján nem volt megállapítható az elkövető kiléte, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény. A gépkocsinak a forgalomból való kivonásáról és körözéséről intézkedtek. 
A határozat ellen bejelentett panaszt a II. és III. kerületi Ügyészség 2001. június 25-én elutasította, mert a nyomozó hatóság a lehetséges nyomozati eljárást lefolytatta, és az ügyben mulasztást nem észleltek. A sértett a feljelentésben nem tett említést arról, hogy a biztonsági őrök közölték vele, hogy a bűncselekmény helyszínén működő ipari kamera felvételt készíthetett a gépkocsiról. Egy tanúként kihallgatott biztonsági őr elmondta, hogy a kamerák kizárólag ipari célt szolgálnak, a gépjárművek egyedi azonosítására nem alkalmasak.

A vizsgálat megállapításai:
	A BRFK 2001. május 8-án levélben tájékoztatta a panaszost, hogy a biztonsági kamerák által rögzített felvételeken - a rögzítés technikája miatt - a személyek nem ismerhetőek fel. A feljelentés és a bűncselekmény helyszínén történt adatgyűjtés között pedig létszámproblémák, az alosztályra háruló fokozott munkaterhek és a technikai eszközök hiányosságai miatt telt el 16 nap, a felmerült mulasztások azonban nem befolyásolták az eljárás eredményét.
	A sértett május 24-én tett panaszát a III. kerületi Rendőrkapitányság vezetője május 31-én kelt határozatával elutasította. Az indoklás szerint "a panaszfelvevő önmagában nem találhatja ki, hogy a cselekmény helyszínén készült-e videofelvétel, a sértett a csatolt feljelentés alapján egyetlen erre utaló megjegyzést sem tett. Továbbá nem ismeretes az sem, hogy a cselekmény és a bejelentés ideje között miért telt el 1 óra 19 perc, az Eurocenter hatóságomtól még kényelmes séta esetén is maximum 15 perc. Ez mindössze azért lényeges, mert a jármű önkényes elvétele miatti feljelentéseket soron kívül veszi fel hatóságom, amennyiben természetesen a sértett közli a kiemelt bűncselekmény elkövetését." Az ügyben ennélfogva rendőri mulasztást nem állapítottak meg.
A panaszos beadványában ugyanakkor előadta, hogy vidékiek lévén nem rendelkeznek helyismerettel a fővárosban, mivel temetésre jöttek, először a közelben lakó rokonaikat keresték fel, továbbá a rendőrségen is várakozniuk kellett, amíg az ügyeletes tiszt fel tudta venni a feljelentésüket.
A BRFK 2001. június 22-én megsemmisítette a III. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjének határozatát, mert a panaszt nem a rendőrségről szóló törvény alapján hozott határozatban kellett volna elbírálni. A panaszost a BRFK a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló törvény alapján válaszlevélben tájékoztatták a vizsgálat eredményéről. Megállapították, hogy a rendőrkapitányság adatgyűjtés lefolytatására nem rendelkezett hatáskörrel, halaszthatatlan nyomozati cselekmény - helyszíni szemle - foganatosítására pedig a sértett telefonbejelentése alapján, ill. a bűncselekmény nyomhiányos jellege miatt nem volt szükség.
A budapesti rendőr-főkapitány - megkeresésem nyomán - arról tájékoztatott, hogy a III. kerületi Rendőrkapitányság beosztottai tudomással bírtak az Eurocenterben működő videokameráról, de ez nem alapozta meg azonnali intézkedés foganatosítását, ugyanis ez a térmegfigyelő rendszer vagyonvédelmi célokra alkalmatlan, a kialakult dugók, ill. balesetek gyors észlelésére szolgál. A rendőrség már többször felvette a kapcsolatot az Eurocenter biztonsági szolgálatát ellátó cég vezetőivel, akik azonban anyagi okokból elzárkóztak a vagyonvédelmi célokra is alkalmas megfigyelő-hálózat kiépítésétől.
A panasz kivizsgálásának eredményeként a rendőri szervek részéről mulasztást nem állapítottak meg, de felkérték a III. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjét, hívja fel az érintett állomány figyelmét, hogy a feljelentések felvételekor az esetleges bizonyítékokra akkor is kérdezzenek rá, ha a sértett erről nem tesz említést.
A fővárosi főügyész arról tájékoztatott, hogy a büntetőeljárást megvizsgálva ügyészi mulasztást nem észlelt, a nyomozás megszüntetésére törvényesen került sor.
	Vizsgálatom során - a rendelkezésre álló adatok alapján - megállapítottam, hogy a III. kerületi Rendőrkapitányság eljárása visszásságot okozott a jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben. A tisztességes eljárás definíciója magában foglalja az udvariasság elemi szabályainak megtartását. Ezen szabályok megsértése - az országgyűlési biztos gyakorlata szerint - megalapozza a tisztességes eljáráshoz való jogot érintő visszásságot. A rendőrkapitány határozatában szereplő, fent idézett, az ügy érdemével nem összefüggő kijelentések sértik az udvariasság elemi szabályait, és ezáltal a panaszosnak a tisztességes eljáráshoz való jogát, ennélfogva - a hasonló esetek jövőbeni elkerülése érdekében - felhívom a III. kerületi rendőrkapitány figyelmét a minden szempontból körültekintőbb eljárásra.
Ugyanakkor a nyomozást megszüntető határozat törvényessége nem vonható kétségbe, így a hatóságok eljárása egyéb tekintetben nem okozott alkotmányos joggal összefüggő visszásságot. Az eljárás eredményét a kérdéses videokazetta beszerzése sem befolyásolta volna a panaszos számára kedvezően, a hasonló vitás esetek megelőzése végett pedig a BRFK megtette a szükséges intézkedést. A fővárosi főügyész és a budapesti rendőr-főkapitány tájékoztatását ezért elfogadom, és a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2002. január 28.

Takács Albert