OBH 3955/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Dunavölgyi Szilveszter

Az intézményt fenntartó helyi önkormányzat az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvével összefüggésben visszásságot okoz, ha az óvoda átszervezésével kapcsolatos döntése előtt nem szerzi be a közoktatásról szóló törvény által kötelezően előírt véleményeket.
	A panaszosok a pilisvörösvári Templom téri óvoda "áthelyezését" sérelmezték. Állításuk szerint az intézkedés váratlanul érte az érintetteket és nem ismertették annak okát sem.
	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállamiságból fakadó jogbiztonság elve sérelmének lehetősége miatt indított vizsgálat során Pilisvörösvár város jegyzőjétől kapott tájékoztatás, valamint a rendelkezésemre bocsátott iratok másolata alapján megállapítottam, hogy Pilisvörösvár Város Önkormányzata a 169/2001. (V. 2.) Kt. számú, a 171/2001. (V. 7.) Kt. számú és a 172/2001. (V. 7.) Kt. számú határozataival arról döntött, hogy a férőhelyhiány megszüntetése érdekében a Széchenyi út 5. szám alatti óvodát a Német Nemzetiségi Óvoda tagóvodájaként kívánja működtetni, és egyúttal ez az intézmény veszi át a Templom téri Óvoda feladatait. Szintén 2001. május 7-én határozott az intézmény alkalmazottai és a szülők véleményének, továbbá a Német Nemzetiségi Önkormányzat egyetértésének beszerzéséről is.
Az intézmény alkalmazotti közössége és a szülők véleményét 2001. május 16-án, a helyi kisebbségi önkormányzat egyetértését június 6-án kapta meg az önkormányzat.
	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 102. § (3) bekezdése szerint: "A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek (közösségnek), az iskolai diákönkormányzatnak, a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén, illetve a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén és magyarul nevelő és oktató nevelési-oktatási intézmény esetén - ha nem rendelkezik egyetértési joggal - a helyi kisebbségi önkormányzat, helyi kisebbségi önkormányzat hiányában a kisebbség helyi szószólója, illetőleg ennek hiányában az adott kisebbség helyi egyesületének, szakközépiskola és szakiskola esetén a fővárosi, megyei gazdasági kamara véleményét."
	Az Alkotmány deklarálja az önkormányzati önállóságot és a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény határozza meg az önkormányzatok jogait és feladatait. Emiatt nem kívánok állást foglalni abban a kérdésben, hogy a szóban forgó óvoda "áthelyezése" vagy más szervezési megoldás jelentett-e volna kevesebb terhet a gyermekeknek, illetve szüleiknek. Az önkormányzat intézményfenntartói jogkörében hozott határozatai meghozatala előtt azonban azért köteles az érintettek véleményének kikérésére, mert a megszokott körülmények változásából fakadó esetlegesen aránytalan terhek csak az érintettek véleménye alapján ismerhető fel.
	A fentiek alapján megállapítom tehát, hogy Pilisvörösvár Város Önkormányzata megsértette a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 102. § (3) bekezdésében foglalt előírást, amikor döntését megelőzően nem szerezte be a kötelezően előírt véleményeket, és ezzel - az intézmény alkalmazotti közössége és a szülők érdekeire figyelemmel is - visszásságot okozott a bevezetőben megjelölt jogelvvel összefüggésben.
	Kezdeményezéssel nem élek, de az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése alapján felhívom az óvoda fenntartójának figyelmét a közoktatásról szóló törvény előírásainak maradéktalan betartására.

Budapest, 2001. augusztus 17.

Takács Albert