OBH 3904/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszos beadványában a soproni József Attila Gyermekvédelmi Központ tevékenységét kifogásolta.  A beadvány első fele a gyermekotthon utógondozói, átmeneti otthoni és a speciális nevelést igénylő gyermekek ellátását nyújtó otthon munkáját érintette. E szerint a gyermekotthon ezen részlegeiben a fiatal felnőttek és a még fiatalkorú gondozottak többször vannak felügyelet nélkül, rendszeres az alkohol-és drogfogyasztás.
	A beadvány második fele a Cseresznye soron lévő gyermekotthon szakmai munkáját kifogásolta. A panaszos szerint itt előfordul élelem és zsebpénzmegvonás. A gyermekek nem kapják meg a civil szervezetek által adományozott ajándékokat, akadályozzák a kapcsolattartásukat. A férfi nevelők zaklatják a lányokat.
	A beadvánnyal kapcsolatban a következő alkotmányos jogok sérelmének lehetősége merült fel:
- az ifjúság védelemhez való joga [ Alkotmány 16. § ]
- a gyermekek megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez való joga  [Alkotmány 67. § (1) ]
	Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény ( a továbbiakban: Obtv ) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálat indult.
	Az ügy kivizsgálására az országgyűlési biztos felkérte a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalának vezetőjét. A Győr-Moson-Sopron Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat igazgatójától tájékoztatást kért arról, hogy a vonatkozó jogszabály által a szakszolgálat számára előírt szakmai ellenőrzés és segítség során a panasszal érintett gyermekotthonban mit tapasztaltak.
	A vizsgálatot a továbbiakban az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese folytatta.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar köztársaság Alkotmánya
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi eljárásról
104. § (1) A gyermekek védelmét ellátó intézmény fenntartója c) ellenőrzi az intézmény gazdálkodását és működésének törvényességét,
118. § (3) A megyei gyámhivatal - az egészségügyi szakfelügyelet kivételével - a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet vagy az általa kijelölt területi szakmai módszertani feladatokat ellátó intézmény bevonásával - külön jogszabályban meghatározottak szerint - ellenőrzi az állami és nem állami gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmények működését.
119. § A megyei gyámhivatal a 118. §-ban meghatározott feladatok ellátása során jogosult
a) tájékoztatást, iratokat, információkat kérni és a helyszínen tájékozódni,
156. § (3) Új gyermekotthont létesíteni, illetve ilyen intézményt átszervezni csak a törvény rendelkezéseinek megfelelően lehet. A megyei, fővárosi önkormányzat az otthont nyújtó intézmények átalakításáról fokozatosan, de legkésőbb 2002. december 1-jéig gondoskodik.
•	15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
76. § (1) A gondozott gyermek számára naponta, az életkornak megfelelő, legalább ötszöri, egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani, a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai faladatairól és működésük feltételeiről szóló 2/1994. (I. 30.) NM rendelet 5. számú mellékletében foglaltak figyelembevételével.
81. § Az életkora, betegsége, fogyatékossága vagy beilleszkedési zavara miatt speciális ellátásra szoruló gondozott gyermek számára a fejlődéséhez, illetve fejlesztéséhez, a gyógyulásához, rehabilitációjához, terápiájához szükséges eszközök beszerzéséről az ellátást nyújtó gondoskodik.
82. § (1) A 6 éven felüli gondozott gyermeket - személyes szükségleteinek kielégítésére - havonta zsebpénzzel kell ellátni. A zsebpénz havi összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a) 5%-ánál a 6-10 éves, b) 13%-ánál a 10-14 éves, c) 18%-ánál a 14 év feletti gyermek esetében.
(2) A zsebpénz összegét a gondozott gyermek szorgalma, magatartása figyelembevételével a) gyermekotthonban elhelyezetteknél a nevelő javaslatára az intézmény vezetője...havonta állapítja meg és folyósítja 
(3) A gondozott gyermek zsebpénzéről nevelője, nevelőszülője a 4. számú mellékletben foglalt zsebpénznyilvántartást vezeti.
(4) A gondozott gyermek a zsebpénze felhasználásáról maga dönt.
87. § (1) A kapcsolattartásra jogosult (a továbbiakban: hozzátartozó) és a gondozott gyermek kapcsolattartását a gyámhivatal határozata alapozza meg. Az ellátást nyújtó elősegíti a gondozott gyermeknek hozzátartozójával való folyamatos kapcsolattartását.
90. § (1) Az otthont nyújtó ellátás keretében az átmeneti vagy tartós nevelés megszűnését vagy megszüntetését követően a gondozott gyermek, a fiatal felnőtt családjába való sikeres visszailleszkedését, illetve önálló életének megkezdését utógondozás keretében kell segíteni.
(2) A volt gondozott fiatal felnőtt utógondozását a gyámhivatal határozata alapján a gyermekotthon, a nevelőszülői hálózatot működtető vagy - a más bentlakásos intézményben elhelyezett gyermek esetében - a szakszolgálat látja el. A gondozás folyamatosságának biztosítása érdekében célszerű, ha a gondozott gyermekkel, illetve fiatal felnőttel (a továbbiakban: utógondozott) kapcsolatos család-, illetve utógondozási feladatokat ugyanaz a szakember (a továbbiakban: utógondozó) látja el.
92. § (1) Az utógondozói ellátást a fiatal felnőtt 24. életévének betöltéséig kérheti. A gyámhivatal határozatával elrendelt utógondozói ellátás keretében a rászoruló fiatal felnőtt számára a) szükség szerinti ellátást kell biztosítani azon időszak alatt, amíg létfenntartását önállóan nem tudja biztosítani, vagy nappali tagozaton folytatja tanulmányait, vagy felvételét várja szociális bentlakásos intézménybe...
(2) Az utógondozói ellátás keretében a fiatal felnőtt számára a befogadását vállaló nevelőszülő, gyermekotthon vagy utógondozó otthon lakhatási lehetőségről gondoskodik, és a fiatal felnőtt szükségleteihez, helyzetéhez igazodó ellátást nyújt.
126. § (1) A speciális gyermekotthon a szakellátás keretében a - fogyatékos, beilleszkedési, magatartási vagy tanulási zavarokkal küzdő vagy kora miatt sajátos szükséglettel bíró - gondozott gyermek számára kötelezően ellátandó alapfeladatként a gyermek állapotához, illetve korához igazodó ellátást biztosít.
150.§ (1) A szakszolgálat szakmailag folyamatosan segíti és ellenőrzi a gondozott gyermek gyámjának, gondozójának gondozói, nevelői, illetve gyámi tevékenységét, az egyéni gondozási-nevelési tervben foglaltak végrehajtását, az egyéni elhelyezési terv megvalósulását.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak megvalósítása érdekében a szakszolgálat munkatársa szükség szerinti gyakorisággal, de legalább havonta egyszer köteles felkeresni a gondozóhelyet és találkozni a gondozott gyermekkel, a gondozóval, a gyámmal. A látogatás során tapasztaltakra vonatkozó megállapításait folyamatosan, írásban dokumentálnia kell.
163. § (1) Ha a szakellátást olyan - magasabb vezető által irányított - önálló intézmény biztosítja, amely több gyermekotthont is magában foglal, az intézményben önálló szakmai egységeket kell kialakítani, amelyek legfeljebb 40 gyermeket befogadó a) gyermekotthonból, vagy b) 4-5 lakásotthonból állnak.
(2) Az önálló szakmai egység szakmai programmal rendelkezik és élén gyermekotthon vezető 
 áll, aki az egységben elhelyezett gondozott gyermekek számára gyámként kirendelhető.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény ( a továbbiakban: Gyvt. ) előírása szerint a nagy létszámú gyermekvédelmi intézményeket 2002. december 1-jéig át kell alakítani legfeljebb 40 gyermek otthont nyújtó ellátását biztosító gyermekotthonná, illetőleg legfeljebb 12 gyermek otthont nyújtó ellátását biztosító lakásotthonná. A beilleszkedési, magatartási vagy tanulási zavarokkal küzdő gyermekek számára legfeljebb 15 gyermeket gondozó speciális gyermekotthont kell kialakítani. Kizárólag fiatal felnőttek teljes körű utógondozói ellátására gyermekotthon utógondozó otthonként működhet. A Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal gyámhivatalának vezetője arról tájékoztatott, hogy a panasszal érintett - a megyei önkormányzat által fenntartott - gyermekvédelmi szakellátási intézmények 2000. január 1-jétől végleges működési engedéllyel rendelkeznek. A József Attila Gyermekvédelmi Központ a végleges működési engedélyt azért kaphatta meg, mert megfelel a Gyvt. jogszabályi feltételeinek.
	A megyei gyámhivatal 2000-ben szakmai ellenőrzés keretében a panaszolt intézmények működési, elhelyezési, személyi és tárgyi feltételrendszerét négy alkalommal vizsgálta. A feltárt hiányosságok pótlására minden esetben határidő kitűzésével tettek javaslatot. Az elmúlt év nyarán egy névtelen bejelentés az átmeneti otthon és a speciális gyermekotthon lakóinak magatartását kifogásolta. A beadványban foglaltak kivizsgálására 2000. június 23-án a késő esti órákban a fenntartó megyei önkormányzat és a megyei gyámhivatal szakreferense helyszíni vizsgálatot tartott a József Attila Gyermekvédelmi Központ Utógondozó Otthonában, a Cseresznyesori Gyermekotthonban, az Átmeneti Otthonban és a Speciális Gyermekotthonban. A vizsgálat több hiányosságot állapított meg.  A  Cseresznyesori  Gyermekotthonban a gyermekek elhelyezésére szolgáló lakóterek elhanyagoltak, piszkosak, rendetlenek voltak. A felnőttek részéről a következetes, pontos munka nyomait nem tapasztalták. Az átmeneti és a speciális gyermekotthon éjszakai ellenőrzése során a vizsgálatot végzők azt tapasztalták, hogy az éjszakai szolgálatot teljesítő gyermekfelügyelők nem rendelkeztek pontos adatokkal arra vonatkozólag, hogy a gyermekek közül ki van otthon engedéllyel, ki van szökésben. Az ügyeleti naplókat egyáltalán nem, vagy nem megfelelően vezették, ezért azokból nem lehetett hiteles információkhoz jutni. Az épületben mindössze egy éjszakás gyermekfelügyelő dolgozott. A megyei gyámhivatal vezetője a vizsgálat eredményeként azonnali határidővel felhívta az érintett gyermekotthonok vezetőit a hiányosságok pótlására.
	A jelen beadványban foglaltakat a megyei gyámhivatal munkatársa a fenntartó megyei önkormányzat szakreferensével a panasszal érintett intézmények helyszíni ellenőrzésével kivizsgálta. Vizsgálatuk során megállapították, hogy " az otthonokban a jogszabályok által meghatározott módon készítik el a szakmai vezetők a napi ügyeleti beosztást, amelyből kitűnik, hogy felügyelet nélkül gyermekcsoport nincs. " A megyei gyámhivatal vezetője a vizsgálati anyaghoz mellékelte a dolgozók ügyeleti beosztását.
	A speciális gyermekotthon beilleszkedési és magatartási zavarokkal küzdő fiatalkorúak gondozását, nevelését látja el. Ezeknél a fiataloknál feltehetőleg az alkohol-és drogproblémákra is fokozottabban kell figyelniük a velük foglalkozó szakembereknek. A vizsgálat szerint az intézményekben dolgozók kiemelt feladatuknak tekintik az egészséges életmódra nevelést, a szenvedélybetegségek megelőzését. Szakemberek segítségével különböző drogmegelőzési programokat szerveznek, prevenciós vetélkedőket tartanak. A vizsgálat megállapította: " az otthonokban élő gondozott gyermekek között nem több és nem kevesebb az esetenként alkoholt fogyasztó, illetve alkalmanként a drogot kipróbáló fiatalok száma, mint a normál családban élők között." 
	A Cseresznye soron lévő gyermekotthont érintő panasz kivizsgálása után a vizsgálatot végzők a következő megállapításra jutottak: a jogszabály által kötelezően előírt zsebpénz- nyilvántartási lapot minden gyermek számára vezetik. A havi megállapított összegnél szerepel a gyermekek aláírása, feltüntetik a kiadás jogcímét is. A gyermekek a zsebpénzük felhasználásáról maguk döntenek.
	A gyermekvédelmi gondoskodásban élő gyermekek és hozzátartozóik kapcsolattartását a gyámhivatal határozattal szabályozza. A kapcsolattartást az intézmény nem gátolja. A látogatás rendjét a gyermekotthon házirendje szabályozza, hétvégén az intézmény lehetőséget ad arra, hogy látogatási időn kívül is tarthassanak kapcsolatot a hozzátartozók a gondozott gyermekekkel.
	Az étkezési norma szerinti élelmet a gyermekek megkapják, élelemmegvonásra nem panaszkodtak. A nagyobbak az ebéd mennyiségét és minőségét kifogásolták. A felmerült problémát a vizsgálatot végzők a gazdasági igazgató helyettessel megbeszélték.
	Adományokat a gyermekotthon ritkán kap, azokról az adományozó számára minden esetben átvételi elismervényt állítanak ki. Az adományokról külön nyilvántartást vezetnek, azokat érték nélkül is leltárba veszik.
	A beadvány szerinti nevelői zaklatásra utaló jeleket a vizsgálatot végzők nem tapasztaltak.
	A Győr-Moson-Sopron Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat igazgatója tájékoztatott arról, hogy a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 15/1998. (IV. 30.) NM rendelet előírásának megfelelően a gyámi, gondozói tanácsadók havi rendszerességgel látogatják a panasszal érintett gyermekotthonokban élő gyermekeket. A gondozott gyermekeknek ezeken a látogatásokon lehetőségük van arra, hogy sérelmeiket elmondják, segítséget kérjenek. A gyermekek eddig még egyszer sem tettek panaszt, segítséget sem kértek. A gyámi, gondozói tanácsadók írásbeli jelentései sem támasztják alá a panaszban foglaltak.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a József Attila Gyermekvédelmi Központ szakmai munkáját és működését az arra jogosult fenntartó megyei önkormányzat és a megyei gyámhivatal rendszeresen ellenőrzi. Az elmúlt évben feltárt hiányosságok pótlására felhívta az intézményvezetőket. A jelen beadvány helyszíni vizsgálata során az ellenőrzést végzők nem találtak alkotmányos jog sérelmére utaló visszásságot. A gyermekvédelmi gondoskodásban élő kiskorúak gyámjának, gondozójának gondozói, nevelői, illetve gyámi tevékenységének segítésével és ellenőrzésével megbízott gyermekvédelmi szakszolgálat igazgatójának tájékoztatása sem igazolta a panaszban foglaltakat. 
Fentiek alapján a vizsgálatot az Obtv 17. § (1) bekezdése alapján lezárom. Ezzel egyidejűleg felhívom a József Attila Gyermekvédelmi Központ igazgatójának figyelmét arra, hogy a  Gyvt. új szemléletének megfelelően mind a speciális ellátást igénylő fiatalkorúak gondozását, nevelését, valamint a gyermekvédelmi gondoskodásban nagykorúvá vált fiatal felnőttek sikeres társadalmi integrációjának elősegítését kiemelt feladatnak kell tekinteni. Ennek érdekében a gyermekotthonban dolgozó pedagógusoktól, gyermekfelügyelőktől nagyobb empátia, szaktudás, valamint új pedagógiai módszerek kidolgozása és megvalósítása várható. Mindezek miatt kérem, hogy a gyermekvédelmi központ gondozásában élő gyermekek és fiatal felnőttek érdekében munkatársai kiválasztására, továbbképzésére fordítson fokozott figyelmet.
	Tájékoztatásul közlöm, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosának és általános helyettesének eddigi gyakorlata szerint azokban az intézményekben, ahol felkérésükre a felügyeleti szervek helyszíni vizsgálatot végeztek, a későbbiekben utóvizsgálat tartható.

Budapest, 2001. augusztus 30.

Takács Albert