JELENTÉS
az OBH  3768/2001. számú ügyben
 
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása

A Pusztacsehén lakó, de dombovári állandó bejelentett lakhellyel rendelkező  panaszos beadványában sérelmezte, hogy Dombovár Önkormányzata - arra való hivatkozással, hogy életvitelszerűen nem tartózkodik a településen - megszüntette a két kiskorú gyermeke után járó kiegészítő családi pótlék folyósítását. Sérelmezte továbbá, hogy a pusztacsehi polgármester nem engedte a településre bejelentkezni. Bejelentkezés hiányában idősebb - iskolakezdés előtt álló - gyermekét nem tudta óvodába, a kisebbet bölcsödébe íratni. Megélhetésükhöz a gyermekek után járó nyolcezer forint kiegészítő családi pótlék nélkülözhetetlen lenne.

A beadvánnyal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz, és a 67. § (1) bekezdésében foglalt, a gyermeket az állam és a társadalom részéről megillető kiemelt védelemhez fűződő joga sérelmének gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.

Dombovár polgármesterétől a panaszos gyermekei után járó kiegészítő családi pótlék folyósítását megszüntető határozat, és a gyermekvédelem helyi szabályozásáról szóló önkormányzati rendelet másolatát kértem, azokat áttanulmányoztam. Pusztacsehe polgármesterétől a beadványban foglaltakkal kapcsolatban tájékoztatást kértem.

A megállapított tényállás

Pusztacsehe polgármestere arról tájékoztatott, hogy a panaszos  korábban állandó bejelentett lakcímmel rendelkezett településükön. Erről a címről élettársával együtt átjelentkezett Dombovárra, majd 2001 tavaszán szeretett volna visszajelentkezni Pusztacsehére. Ehhez azonban az önkormányzat azért nem járult hozzá, mert a községben a panaszos "lakhatási lehetősége nem biztosított, folyamatosan különböző ismerőseinél, barátainál tartózkodik. Munkaviszonya nincs, élettársa jelenleg is börtönbüntetését tölti." A polgármester írásban megküldött tájékoztatását telefonon kiegészítette azzal, hogy a panaszos a bejelentkezés iránt csak szóban érdeklődött, kérelmet, iratokat nem nyújtott be, emiatt tájékoztatást is csak szóban kapott.  A bejelentkezési kérelmem elutasításáról nem készült határozat.

Dombovár Város Polgármestere a II.1367/2001. április 18-án kelt határozatával 2001. március 31. napjától megszüntette a két kiskorú után járó kiegészítő családi pótlék folyósítását. A határozat indokolása szerint hivatalból a polgármester tudomására jutott, hogy a panaszos " elköltözött a családjával, a gyermekeket nem hordja óvodába, bölcsödébe. Kiegészítő családi pótlékban azon gyermek részesíthető, aki állandó dombovári lakcímmel rendelkezik és életvitelszerűen ott tartózkodik."
Dombovár Város Önkormányzatának a gyermekvédelem helyi szabályozásáról szóló többször módosított 15/1998. ( IV. 30. ) ök. számú rendeletének 2. § (1) bekezdése szerint: " A rendelet hatálya kiterjed a város közigazgatási területén lakóhellyel rendelkező és életvitelszerűen ott tartózkodó magyar állampolgárságú, állandó tartózkodásra jogosító személyi igazolvánnyal rendelkező bevándorolt, magyar hatóságok által menekültként elismert gyermekekre és fiatal felnőttekre, valamint szüleikre . "

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

1997. évi XXXI törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról

18. § (1) E törvény, valamint a települési önkormányzat rendelete szerint az önkormányzat képviselő-testülete a jogosult gyermeknek kiegészítő családi pótlékot és rendkívüli gyermekvédelmi támogatást folyósít.
19. § (1) A kiegészítő családi pótlék célja a szociálisan hátrányos helyzetben lévő családok anyagi támogatása, ennek révén a gyermek családi környezetben történő ellátásának elősegítése, a gyermek családból történő kiemelésének megelőzése.
(2) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (a továbbiakban: az öregségi nyugdíj legkisebb összege) és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben, feltéve, hogy a települési önkormányzat rendelete alapján elrendelt vagyoni helyzet vizsgálata során az egy főre jutó vagyon értéke nem haladja meg külön-külön vagy együttesen a (7) bekezdésben meghatározott értéket.
124. § (1) Az eljárásra az a települési önkormányzat képviselő-testülete, jegyzője vagy az a gyámhivatal (a továbbiakban: eljáró szerv) illetékes, amelynek a területén a gyermek szülői felügyeletet gyakorló szülőjének, gyámjának, az ügyei vitelében akadályozott, illetőleg a cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy gondnokának a lakóhelye van.

1987. évi XI. törvény a jogalkotásról

1. § (1) A jogalkotó szervek a következő jogszabályokat alkotják:
a) az Országgyűlés törvényt,
c) a Kormány rendeletet,
d) a miniszterelnök és Kormány tagja (a továbbiakban együtt: miniszter) rendeletet,
f) az önkormányzat rendeletet.
(2) E rangsornak megfelelően az alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani...
17. § (1) A szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról - ha az ügyfél kéri, vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges -, továbbá a tárgyalásról egyidejűleg jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt (a továbbiakban együtt: jegyzőkönyv) kell készíteni.

A vizsgálat megállapításai

A panaszos beadványa szerint szeretett volna Pusztacsehén tartózkodási helyet létesíteni, azért ment a polgármesteri hivatalba, hogy az ehhez szükséges bejelentő lapot kitöltse. Állítása szerint a polgármesteri hivatalban egyértelműen elutasították a kérelmét. A község polgármesterének telefoni tájékoztatása szerint a panaszos azonban csak szóban " érdeklődött " a bejelentkezés lehetősége iránt, kérelmet nem nyújtott be, ezért annak elutasításáról nem készült határozat sem. A panaszos és a polgármester állításai egymásnak ellentmondanak. Az országgyűlési biztosnak nincs módja, sem lehetősége további bizonyítékok beszerzésére. Így a panasz ezen részének vizsgálatánál csak a panaszos beadványában foglaltakra és a polgármester tájékoztatására hagyatkozhattam.

Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény előírja, hogy az ügyfél  a kérelmét szóban és írásban egyaránt előterjesztheti. A törvény magyarázata szerint azzal, hogy a törvény megengedi a kérelem szóban történő benyújtását, lényeges segítséget biztosít az ügyfeleknek.  A törvény rendelkezik arról is, hogy az eljáró szerveknek a kérelmet tartalmuk szerint kell elbírálniuk, tehát az ügyfél „érdeklődését” nyilvánvalóan bejelentkezési szándéknak kellett volna tekinteni. Az eljáró szerveknek tájékoztatniuk kell az ügyfelet jogairól és kötelezettségeiről. A rendelkezésemre álló dokumentum és információk szerint a panaszos nem kapott tájékoztatást arról, hogy szóban előadott kérelmét az eljárás megindításának tekintik, arról jegyzőkönyvet nem vettek fel, a kérelem elutasításáról pedig nem született határozat. Így a panaszos jogorvoslati jogával sem élhetett. Mindezzel sérült a panaszos jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő joga. 

Dombovár Város Önkormányzatának a gyermekvédelem helyi szabályozásáról szóló rendelte a rendelet hatályát a város közigazgatási területén lakóhellyel rendelkező és életvitelszerűen ott tartózkodó magyar állampolgárokra ( bevándoroltakra, menekültekre ) terjeszti ki. A gyermekvédelmi törvény rendelkezik arról, hogy a kiegészítő családi pótlék folyósításával kapcsolatos eljárásra az a települési önkormányzat illetékes, amelynek a területén a gyermek szülői felügyeletet gyakorló szülőjének, gyámjának, az ügyei vitelében akadályozott, illetőleg a cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy gondnokának a lakóhelye van. Az önkormányzati rendelet előírása tehát a törvény rendelkezéseit szűkítően értelmezi. Ez  ellentétes a jogalkotásról szóló 1987. évi törvény előírásával. Mindezért Dombovár Város Önkormányzatának a gyermekvédelem helyi szabályozásáról szóló rendelete jogszabálysértő. A panaszos életvitelszerűen nem tartózkodott Dombováron, ezért a rendelet szerint megszüntették a gyermekei után járó kiegészítő családi pótlék folyósítását, ami a jövedelem nélküli panaszosnak jelentős anyagi kiesést jelent. A kiegészítő családi pótlék elvesztése miatt sérült a panaszos gyermekeinek a megfelelő testi fejlődésükhöz szükséges alkotmányos joga.

A jogsértések elkerülése érdekében az   állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján kezdeményezem:

1) Pusztacsehe polgármesterénél, hogy a jövőben az ügyfelek szóban előadott kérelmét, "érdeklődését" ne annak formája, hanem tartalma alapján bírálják el, ügyfeleiket jogaikról és kötelezettségükről minden esetben tájékoztassák. Az akár szóban, akár írásban benyújtott kérelem engedélyezéséről, illetőleg elutasításáról hozzanak határozatot. 

2) Dombovár Város polgármesterénél, hogy az önkormányzat képviselőtestülete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról szóló többször módosított 15/1998. ( IV. 30. ) ök. számú rendelet 2. § (1) bekezdését hozza összhangba a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény illetékességi szabályaival. 

3) Dombovár Város polgármesterénél, hogy saját hatáskörében vizsgálja meg milyen módon tudná a panaszos családját úgy segíteni, hogy a kiskorúak ellátásából kiesett  kiegészítő családi pótlék összegét pótolná.

Budapest, 2002. január  16.

									

									Takács Albert