OBH 3661/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása:
	A panaszos, aki 1940. december 26-án született, beadványa szerint 1997. december 26-tól részére, szerinte jogellenesen a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság előnyugdíj előleget állapított meg. Véleménye szerint 2000. december 26-tól öregségi nyugdíjra lett volna jogosult, de többszöri levélváltás ellenére a nyugdíjbiztosító nem intézkedett. 
A panaszos 1985. május 3-tól 1990. június 26-ig Csehszlovákiában dolgozott a "kishatármenti munkaerő-kooperáció keretében", az erről szóló, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Tanács elnöke által 1/63/185. számon kiadott munkavállalási engedélyről szóló igazolást csatolta beadványához. A panaszos szerint a fenti időt magyar munkaviszonyként (szolgálati időként) kell elismerni.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Szociális biztonsághoz való jog (Alkotmány 70/E. §)
•	Tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. §)

Alkalmazott jogszabályok:
•	A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. és a végrehajtására kiadott 89/1990. (V.1.)  MT rendelet
•	1999. évi LIX. törvény az öregségi nyugdíjkorhatár emeléséről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról
•	Az 1959. évi 41. tvr. a Magyar Népköztársaság és a Csehszlovák Köztársaság között szociálpolitikai együttműködésről Budapesten az 1959. évi január hó 30. (Egyezmény a Magyar Népköztársaság és a Csehszlovák Köztársaság közötti szociálpolitikai együtt-működésről).
•	1991. évi IV. törvény a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról (Fltv.)

Megállapított tényállás:
	A panasz alapján felmerült az Alkotmány 70/E. §-ában biztosított szociális biztonsághoz, valamint az Alkotmány 2. §-ában deklarált jogállamiságból folyó tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének lehetősége, ezért vizsgálatot tartottam. A vizsgálat során a következőket állapítottam meg.

1.	A panaszos 1996. október 1-jén benyújtott rokkantsági nyugdíjigényét a lakóhelye szerint illetékes BAZ Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság az 1997. február 2-án kelt 17-18769/96/16. számú határozatával elutasította, mert az I. fokú orvosi bizottság szak-véleménye alapján nem volt rokkant (munkaképesség-csökkenésének mértéke 40 %). A panaszos fellebbezését az Igazgatóság, mivel az igénylőnek külföldön szerzett szolgálati ideje is volt, a szociálpolitikai egyezmény hatálya alá tartozó igények elbírálására kizárólagos hatáskörrel rendelkező Fővárosi és Pest Megyei Igazgatóságnak továbbította. A Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a 337-1265/97/4. számú, 1997. szeptember 4-én kelt másodfokú határozatával az 1985. június 1-től 1990. június 29-ig terjedő időben (1884 nap) Csehszlovákia területén szerzett szolgálati időt elismerte, így összesen 40 év 117 napra módosította az elsőfokú határozatot, egyéb tekintetben hatályában fenntartotta.

2.	A Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a panaszos 1997. december 31-én benyújtott igényére 1998. június 30-án kelt 37-00676/98/16. számú határozatával 35 év 225 nap (Magyarországon szerzett) szolgálati idő és 21 395 Ft átlagkereset alapján 1997. december 26-tól havi 13 931 Ft előnyugdíjat állapított meg. Előnyugdíjra jogosultságát  a Munkaügyi Központ határozatában igazolta. A Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a rendel-kezésre álló okmányok alapján megállapította, hogy a panaszos az öregségi nyugdíj-korhatárt a jogszabályban előírt időn belül (3 év) betölti, és az öregségi nyugdíjhoz szükséges szolgálati idővel rendelkezik. [1991. évi IV. törvény 30. §, 1996. évi LIX. törvény 21. § (7) bek.]
	Annak a személynek, aki 1997. január 1. és december 31. között szerzett előnyugdíjra jogosultságot, és az előrehozott öregségi nyugdíj megállapításához a születési éve szerint előírt (38 év) szolgálati időt nem szerezte meg, de rendelkezik a csökkentett előrehozott nyugdíjhoz szükséges szolgálati idővel, az előnyugdíját a csökkentett előrehozott nyugdíjra vonatkozó rendelkezések szerint kell csökkenteni. A csökkentés attól függ, hogy az előrehozott nyugdíjhoz szükséges szolgálati időnél mennyivel kevesebbet szerzett - a hiányzó szolgálati időtől függően havi 0,1-0,5 % -, és a reá irányadó korhatár betöltéséhez mennyi idő (hányszor 30 nap) hiányzik. A panaszos hiányzó szolgálati ideje 870 nap, ezért a csökkentés mértéke 10,8 % volt. A csökkentés végleges, magasabb életkor betöltése címén a nyugdíj összege nem módosítható. [1991. évi IV. törvény 30. § (2) bek. b.) pont, 1975. évi II. törvény 39. § (8)-(9)-(10) bek.]
	A rendelkezésre álló nyilvántartások és igazolások szerint panaszos 1985. V. 30-tól 1990. VI. 29-ig Szlovákiában eltöltött munkaviszonyára vonatkozóan az Igazgatóság a külföldi szervet megkereste, aki saját jogszabályai alapján külön hoz határozatot.
	A Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság 1998. július 17-én a következő külön tájékoztatást küldte a panaszosnak: "Az Ön előnyugdíjának megállapítására a magyar-csehszlovák szociálpolitikai egyezmény alapján kerül sor. A magyar-csehszlovák szociálpolitikai egyezmény az időarányos teherviselés elvén alapul, ami azt jelenti, hogy a nyugellátást - jogosultság esetén - mindkét szerződő félnek, a mindkét ország területén szerzett szolgálati idők egybeszámításával kell megállapítania, majd az így megállapított nyugellátásnak a saját területén szerzett szolgálati idő tartamára eső arányos részét (úgynevezett nyugdíjrészt) kell folyósítania. A két nyugdíjrész összege azonban együttesen nem lehet kevesebb annál az összegnél, ami (magyarországi lakcímére tekintettel) a kizárólag magyar biztosításban szerzett szolgálati idő alapján megilletné.
A Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság 37-676/98/16 számú (előleg értesítésével) határozatával - az ellátatlansági  idejének csökkentése érdekében - megállapított nyugellátás csak a magyar biztosításban szerzett szolgálati időkön alapul, összege magasabb lehet, mint a szociálpolitikai egyezmény alapján Önt megillető, de csak a későbbiek során megállapításra kerülő magyar nyugdíjrész összege. Ez az összeg azonban csak előlegként, s csak addig az időpontig illeti meg, amíg az egyezmény alapján járó nyugdíjrészek megállapításra kerülnek. A hatályos rendelkezések szerint ugyanis a nyugellátásnak a szociálpolitikai egyezmény alapján történő megállapításáig a magyar nyugdíjbiztosítási szerv által - kizárólag a Magyarországon szerzett szolgálati idő és kereset alapján - megállapított és folyósított nyugdíj összegét előlegként kell kezelni és az egyezmény szerinti nyugellátás összegébe be kell számítani [168/1997. (X.6.) Korm. rend. 69. §]
Felhívjuk a figyelmét, hogy ez az előleg összeg csak a külföldi nyugdíjrészt megállapító határozat kézhezvételének időpontjáig, illetve a magyar nyugdíjrészt megállapító határozat meghozataláig illeti meg! Amennyiben ezt az időpontot megelőzően a külföldi nyugdíjrész összegét is felveszi, az túlfizetést eredményezhet, amit vissza kell fizetnie!
Az esetleg jelentkező túlfizetés összegéről a magyar nyugdíjrészt megállapító határozat kézhezvételét követően kap tájékoztatást.
Tájékoztatjuk továbbá, hogy egyidejűleg a külföldi szervet hivatalból megkerestük, s felkértük az őket terhelő nyugdíjrészt megállapító határozat meghozatalára. A külföldi szerv válaszának megérkezéséig ügyében további, érdemi intézkedések megtételére nincs lehetőségünk, s bár sajnálatos módon ez az eljárás az átlagosnál hosszabb időt vesz igénybe, ügyének végleges elintézéséig megértését és szíves türelmét kérjük."
	Ezt követően a Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a panaszosnak a fenti elsőfokú határozat ellen benyújtott fellebbezésére a 37-676/98/28. számon módosító határozatot hozott. A panaszos által Csehszlovákiában szerzett szolgálati idő beszámítását elutasította, de az 1992-től 1995-ig terjedő időre korábban tévesen beszámított kereset korrekciója miatt a nyugdíj összege 13 716 Ft-ra módosult. A panaszos a határozat ellen fellebbezéssel élt. Az Igazgatóság a 37-676/98/21. számú határozatával helybenhagyta az elsőfokú határozatot, az öregségi nyugdíjrész megállapítása iránti kérelmet elutasította. Egyben tájékoztatta a panaszost, hogy a külföldi jogszabályok szerinti nyugdíjkorhatár betöltésekor az Igazgatóság felkéri hivatalból a szlovák szervet a nyugdíjrész határozat-meghozatalára.
	A panaszos a fenti határozat ellen ismét fellebbezéssel élt, továbbra is kérte az 1985. május 3-tól 1990. június 29-ig külföldön töltött ideje beszámítását. Az Igazgatóság a 37-676/98/24. számú határozatával a 21. számú határozatát helybenhagyta, a panaszos fellebbezését elutasította. Tekintettel arra, hogy az előnyugdíj megállapításánál figyelembe vehető szolgálati idő az 1955. augusztus 5-től 1997. szeptember 18-ig terjedő időben 35 év 225 nap. Az 1985. június 1-től 1990. június 29-ig terjedő szolgálati időt az öregségi résznyugdíj megállapításánál lehet csak figyelembe venni, mivel az egyezmény hatálya az előnyugdíj megállapítására nem terjed ki.
	A Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság, mivel a panaszos 2000. december 26-án betöltötte az egyezmény alapján az öregségi nyugdíjkorhatárt, - valamint a panaszos kérésére - a külföldi szervet felkérte a nyugdíjigény elbírálására. A fentiekről a panaszost az Igazgatóság 2001. február 26-án és 2001. szeptember 13-án tájékoztatta.
A külföldi szerv az Igazgatóság sürgetése ellenére sem hozott még határozatot.
Az, hogy a külföldön szerzett szolgálati idővel kapcsolatos jogosultság elbírálása a nemzetközi szerződések hatálya alá tartozó többi ügyhöz hasonlóan hosszabb időt vesz igénybe, olyan objektív helyzet, melyet a magyar nyugdíjbiztosító nem tud befolyásolni.
A panaszosnak a magyar szolgálati idő alapján megállapított előnyugdíját a Nyugdíj-folyósító Igazgatóság 747-87261-1 törzsszámon, 2001. januártól pedig a 749-87261-7 törzsszámon öregségi nyugdíjként a jogszabály által előírt évi emeléssel növelt összegben folyósítja.

	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőséget már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
	Tekintettel arra, hogy a lefolytatott vizsgálat alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem tárt fel, továbbá külföldi szervnél még folyó eljárásról van szó - melynek során még elsőfokú határozatot sem hozott -, az Obtv. alapján a továbbiakban nincs hatásköröm, a vizsgálatot lezártnak tekintem.

Budapest, 2001. szeptember 27.

Lenkovics Barnabás