OBH 3589/2001. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése 
Ügyintéző: dr. Bódis Cecília
 
Az eljárás megindítása
	A nyugdíjas panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy a Magyar Posta Rt. Elszámoló Központ Televízió Díjnyilvántartó Hivatala nem engedélyezte a férje nevén bejelentett televíziókészülék üzemben tartási díj fizetése alóli mentességet, mivel a Posta a mentességi kört meghatározó jogszabályt szűkítően értelmezi. A panaszos szerint ez a félreérthető törvényszöveg miatt lehetséges.

A megállapított tényállás 
	A panaszos a díjfizetés alóli mentesítést anyagi körülményire hivatkozva már évek óta kérte szóban, de minden alkalommal elutasították. 70 éves férje 1999-ben, tudomást szerezve a hozzátartozójukat eltartó 60 éven felüliek számára mentességi feltételt meghatározó jogszabályi rendelkezésről, erre hivatkozva írásban kérte a díjmentességet, visszamenőlegesen is.
	A panaszos beadványában az 1996. évi I. törvény 81. § (1) bekezdésének c.) pontjára hivatkozik, amely szerint mentes az üzemben tartási díj fizetése alól az a hatvan éven felüli személy, aki önálló nyugdíjjal, keresettel vagy egyéb jövedelemmel nem rendelkező közeli hozzátartozója [Ptk. 685. § b.) pont] eltartásáról gondoskodik. A panaszos és férje három, jövedelemmel nem rendelkező, tanulmányokat folytató személy eltartásáról gondoskodnak.
	A kérelem megírásában a panaszos házaspárt bátorította, hogy a postai tájékoztató nyomtatványon a  mentességre jogosultságot ismertető részben a fent idézett c.) pont többes számot használva szerepel.
	A Díjnyilvántartó Hivatal pontosan a hivatkozott rendelkezés alapján utasította el a kérelmet, mivel azt eltérően értelmezi. Az elutasító levélben idézte a jogszabályszöveget, és arról tájékoztatta a kérelmezőt, hogy az csak az egyedülállókra vonatkozik. 

Az ügy jogszabályi háttere
•	A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (médiatörvény) 79. § (1) bekezdése szerint az üzemben tartási díjat köteles fizetni az, aki televízió-műsor vételére alkalmas készüléket - televíziókészüléket - üzemeltet. Az üzemben tartási díj - ha e törvény másként nem rendelkezik - televíziókészülékenként fizetendő. 
A 80. § (1) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy nem kell üzemben tartási díjat fizetni a magánszemély - és a vele közös háztartásban élő személyek - által üzemben tartott második és minden további televíziókészülék után. 
A 81. § (1) bekezdés a.) pont szerint mentes az üzemben tartási díj fizetése alól az egyedül élő hetven éven felüli személy, a b.) pont szerint az önálló háztartásban élő házaspár, illetve az élettársak, ha egyikük hetven, másikuk hatvan éven felüli.
A törvény 81. § (1) bekezdésének c.) pontja  szerint mentes az üzemben tartási díj fizetése alól az a hatvan éven felüli személy, aki önálló nyugdíjjal, keresettel vagy egyéb jövedelemmel nem rendelkező közeli hozzátartozója [Ptk. 685. § b.) pont] eltartásáról gondoskodik, a d.) pont szerint a hadirokkant és a hadiözvegy, az e) pont alapján a súlyosan látás- vagy hallássérült, az I. és II. csoportbeli rokkant.
A (3) bekezdés szerint a mentességre jogosult a mentesség igazolását követő hónap első napjától mentesül a fizetési kötelezettség alól. Nem kell igazolnia a mentességét annak, aki e törvény hatálybalépését megelőzően már igazolta azt.
A 82. § (1) szerint a díjfizetési kötelezettség a televíziókészülék üzemeltetésének megkezdését követő hónap első napján kezdődik és az üzemeltetés megszűnése hónapjának utolsó napjáig áll fenn.
A 139. § (2) bekezdése szerint a törvény 79-84. §-ai 1997. január 1-jén lépnek hatályba.

•	A készülék üzemben tartási díj beszedésének részletes szabályairól szóló 122/1997. (VII. 17.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése kimondja, hogy a médiatörvény 81. §-ában meghatározott mentességre jogosult személy külön nyomtatványon megtett bejelentését követő hónap első napjától mentesül a díjfizetési kötelezettség alól, ha a mentességet a szükséges dokumentumokkal igazolta. 

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
A 13. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. 

A vizsgálat megállapításai 
	A vizsgált eljárással kapcsolatban már egy hasonló ügyben az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese vizsgálatot folytatott és az ügyben készült jelentés (OBH 3572/1999.) a jelenlegi ügyre vonatkozóan is fontos megállapításokat tartalmaz.
	A korábbi ügyben a Magyar Posta Rt. azzal indokolta a 60 éven felüli, két személy eltartásáról gondoskodó házaspár mentességi kérelmének elutasítását, hogy a c.) pont egyes számot használó rendelkezése esetében a jogalkotói szándék (összehasonlítva a többi mentességi feltétellel) a mentességet kérő (az üzemben tartó) magánszeméllyel közös háztartásban élő további személyek díjfizetési kötelezettségét megalapozza. Az általános helyettes az Országos Rádió és Televízió Testület elnökének álláspontját kérte a szóban forgó c.) pont pontos értelmezés kérdésében. Az állásfoglalás többek között kifejti, hogy a mentességi esetben nem feltétel, hogy a mentes személy egyedül éljen. Ennek ismeretében állapította meg az általános helyettes, hogy a Magyar Posta Rt. eljárása visszásságot okozott azzal, hogy nem mentesítette a díjfizetés alól a törvény értelmében egyébként mentes személyt. A visszásság orvoslása érdekében az általános helyettes jelentésében felkérte a Magyar Posta Rt. vezérigazgatóját, hogy a Társaság az 1996. évi I. törvény 81. § (1) bekezdésének c.) pontjában szabályozott mentességi feltételt a jövőben az ORTT álláspontjával összhangban alkalmazza, továbbá a panaszossal számoljon el.
	A vezérigazgató az ajánlást elfogadta. Az ajánlásra a vezérigazgató az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése - a 30 napon belüli válaszadási kötelezettség - alapján 1999. május 26-án kelt, 91.344/99/5. számú levelében tájékoztatta hivatalunkat, mely szerint intézkedett, "hogy a jövőben a Magyar Posta Rt. Televízió Díjnyilvántartó Hivatala valamint az üzemben tartási díj beszedésével, kezelésével foglalkozó postaszervek a kifejtett jogértelmezésnek megfelelően járjanak el, és ilyen értelemben tájékoztassák az üzemben tartókat a szóban forgó mentességi okról". A panaszossal az elszámolás megtörtént.
	A jelentés megállapításait, illetve előzményeit a fentiekben azért ismertettem, mivel sajnos a korábbi esettel szinte megegyező jogértelmezési zavarról van szó.
	A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 81. §-ának (1) bekezdése határozza meg az üzemben tartási díj megfizetése alól mentes alanyi kört. A panaszos által is hivatkozott c.) pont értelmében mentes az üzemben tartási díj fizetése alól az a hatvan éven felüli személy, aki önálló nyugdíjjal, keresettel vagy egyéb jövedelemmel nem rendelkező közeli hozzátartozója [Ptk. 685. § b.) pont] eltartásáról gondoskodik.
	Az ORTT elnökének a korábbi ügyben kért álláspontja tartalmazza a feltétel értelmezését. Eszerint a c.) pontot úgy lehet értelmezni, mint a többi mentességi feltételt. A rokkantsági mentességnél sem feltétel, hogy a rokkant egyedül éljen: az a házaspár is mentes a díjfizetés alól, amelynek csak egyik tagja tartozik a mentességet megalapozó rokkantsági körbe.
	Az üzemben tartási díj tárgya a televízió készülék. A 80. § (1) bekezdésének a.)-h.) pontja a díjfizetés alól mentes televízió készülékek körét állapítja meg, a 81. § (1) bekezdésének a.)-e.) pontja azonban a díjfizetés alól mentességben részesülő üzemeltetőket.
A panaszos családjában a televízió készülék üzemben tartója a családfő, a panaszos 70 éves férje.
	A panaszos családja, férjére tekintettel - arra figyelemmel, hogy háztartásában önálló nyugdíjjal, keresettel vagy egyéb jövedelemmel nem rendelkező közeli hozzátartozója eltartásáról gondoskodik - mentességet kell, hogy élvezzen, hiszen egy háztartás esetén csak egy személy díjfizetési kötelezettségét illetve mentességét kell bejelenteni, illetve csak egy televízió készülék tartozik a díjfizetési kötelezettség alá. Ha a kötelezettek megállapodtak és az így a díj fizetését vállaló személy mentessé válik, akkor nem lép a helyébe az egyébként még fizetésre kötelezhető személy. 
A Magyar Posta Rt. arra alapozta elutasító levelét, hogy a hivatkozott jogszabályhely csak az egyedül állókra vonatkozik. Ez semmiképpen sem helytálló, a szöveg nyelvtani elemzése és az ORTT elnökének álláspontja egyértelműen az ellenkezőjét bizonyítja. 
	A Magyar Posta Rt. ismét helytelenül járt el azzal, hogy nem alkalmazta a korábbi jelentésnek (és az ORTT, mint a díj beszedésével megbízó) álláspontjának megfelelő, majd a Társaság akkori elnöke által ígért egységes gyakorlatot, és a mentességi feltételnek megfelelő panaszost nem mentesítette az üzemben tartási díj megfizetése alól.
	Eljárásom a jelenlegi ügyben annak ellenére indokolt, hogy a panaszos, korára tekintettel mindenképpen jogosult lesz a mentességre. A panaszos 2002 januárjában hatvan éves lesz, igy a jogszabály két mentességi feltétele is teljesül. Egyrészt mentesül saját nevében a szóban forgó c.) pont alapján, másrészt a b.) pont szerint is, hiszen az önálló háztartásban élő házaspár illetve az élettársak, ha egyikük hetven, másikuk hatvan éven felüli, mentes az üzemben tartási díj fizetése alól.
Viszont a panaszos férjét 1997 januárjától  kezdődően mentesíteni kellett volna a díjfizetés alól. 
Ennek elmaradása miatt a Magyar Posta Rt. eljárása a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvével összefüggésben sértette a tulajdonhoz való jogot és ezzel alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott. 
A visszásság orvoslása érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján ismételten felkérem a Magyar Posta elnök-vezérigazgatóját, hogy a Társaság az 1996. évi I. törvény 81. § (1) bekezdésének c.) pontjában szabályozott mentességi feltételt a jövőben az ORTT álláspontjával, illetve a jelentéssel  összhangban alkalmazza. 
Ennek érdekében a menteségi szabályok helyes értelmezéséről a Magyar Posta Rt. a társaság belső normáinak megfelelő módon, kellő hatékonysággal tájékoztassa a Posta mindazon szervezeti egységét, amely a televízió üzemben tartási díjakkal foglalkozik. A mentességi kérelmek ne kerüljenek elutasításra a helytelen, szűkítő értelmezés és az ennek megfelelő téves tájékoztatás alapján.
Felkérem továbbá arra is, hogy intézkedjen a panaszos férjének visszamenőleges mentesítéséről, az ezzel összefüggő befizetett díjak visszautalásáról. 
A jogszabályszöveg módosítására ajánlást nem teszek, a postaszervek egységes értelmezési gyakorlatának megteremtését elegendőnek tartom a visszásságok elkerülésére.

2001. december 10.

Lenkovics Barnabás