J e l e n t é s
az OBH 3547/2001. számú ügyében

								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter 

Az eljárás megindulása
Az RTL Klub Fókusz című műsorában 2001. május 15-én nyilatkozott egy fiatalember arról, hogy május 5-én Fiserbócsa területén közlekedett négy barátjával személygépkocsival. Útközben üldözőbe vette őket egy terepjáró, ami többször a kocsijuknak ütközött hátulról, majd abból lövést is leadtak feléjük. A történteket látta a helyi körzeti megbízott, de nem tett semmit. A terepjáró elől az öt fiatal - autójukat hátra hagyva - végül elmenekült.
Május 10-én a történtek miatt az egyik fiatalember feljelentést kívánt tenni a Soltvadkerti Rendőrőrsön, ahová az RTL Klub rejtett kamerája elkísérte. Feljelentését a szolgálatot ellátó rendőr azonban nem vette fel, hanem felszólította, hogy öt nappal később négy társával együtt jelenjen meg és akkor meghallgatják őket. A fiatalember megkérdezte, hogy nem kell-e valamit aláírnia, valamint, hogy az általa elmondottak alapján készített iratról kaphat-e másolatot. A rendőr úgy tájékoztatta, hogy nem kell aláírnia semmit, másolatot csak a meghallgatásáról készült jegyzőkönyvről kap majd, illetékbélyeg ellenében. A műsorban interjút készítettek a Kiskőrösi Rendőrkapitányság vezetőjével, aki tagadta, hogy az öt fiatal feljelentést kívánt volna tenni a lövöldözés miatt. Előadta, hogy a körzeti megbízott a május 5-én történtekről készített rendőri jelentést, de abban nincs utalás lövöldözésre. Elmondta továbbá, hogy közúti veszélyeztetés miatt a rendőrkapitányság nyomozást rendelt el, valamint, hogy a szóban forgó öt fiatalt betöréses lopás elkövetésével gyanúsítják.
A műsorban elhangzottak alapján a tisztességes eljáráshoz, az élethez és a személyi biztonsághoz való jog, valamint a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye sérelmének gyanúja miatt, az országgyűlési biztos - hivatalból - vizsgálat lefolytatását rendelte el. Ennek során megkereste a Bács-Kiskun Megyei rendőr-főkapitányság vezetőjét és tájékoztatást, valamint a nyomozati iratanyagok megküldését kérte. Kérte továbbá vizsgálat lefolytatását a körzeti megbízott, valamit a Soltvadkerti Rendőrőrs szolgálatban lévő dolgozójának eljárásával kapcsolatban.

A megállapított tényállás
A főkapitány tájékoztatója szerint Bócsa község körzeti megbízottja 2001. május 5-én 12 óra  körül igazoltatta az öt fiatalembert, akik egy Lada személygépkocsival járták a környéket, mert vasat és műanyagot gyűjtöttek. Később - a sértettek elmondása szerint - egy bócsai illetőségű férfi terepjárójával megzavarta őket, a gépkocsinak hajtott, majd többször rájuk lőtt. 
Ugyanezen a napon egy tázlári tanya tulajdonosa az ingatlanában történt lopás miatt bejelentést tett a Kiskőrösi Rendőrkapitányság ügyeletére ismeretlen személyek ellen. Az ügyben lopás bűntette alapos gyanúja miatt 2001. május 7-én eljárás indult ismeretlen elkövetők ellen (599/2001. bü. szám). A főkapitányi tájékoztató szerint, a Lada öt utasa többszörösen büntetett előéletű személyek, akik a tázlári tanyában történt lopással alaposan gyanúsíthatóak. Az 599/2001. bü. ügyben gyanúsítottként hallgatták ki az autó két utasát.
2001. május 10-én a Ladában utazó egyik fiatalember feljelentést kívánt tenni a május 5-én történtek miatt a Kiskőrösi Rendőrkapitányság Soltvadkerti Rendőrőrsén, ahol a szolgálatot teljesítő rendőr bejelentésként vette fel az elmondottakat.
A Kiskőrösi Rendőrkapitányság közúti veszélyeztetés miatt 2001. május 11-én nyomozást rendelt el ismeretlen tettes ellen (625/2001. bü.). A főkapitány megítélése szerint az öt fiatalember a körzeti megbízott jelenlétében "nem került olyan helyzetbe, amely rendőri védelmet igényelt volna. Kizárható az éles lőfegyver használata, valószínűen riasztó vagy gázfegyverrel ijesztett" a terepjáró tulajdonosa a Lada utasaira.
A főkapitány végül arról tájékoztatott, hogy a soltvadkerti rendőrőrs 2001. május 10-én szolgálatban lévő rendőre ellen fegyelmi eljárást kezdeményezett.

Az ügy jogszabályi háttere
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről
186. § (1) Aki a közúti közlekedés szabályainak megszegésével más vagy mások életét vagy testi épségét közvetlen veszélynek teszi ki, bűntettet követ el, és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
316. § (1) Aki idegen dolgot mástól azért vesz el, hogy azt jogtalanul eltulajdonítsa, lopást követ el.
(4) A büntetés bűntett miatt három évig terjedő szabadságvesztés, ha
b) a kisebb értékre elkövetett lopást

1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
122. § (1) Bűncselekmény miatt bárki tehet feljelentést; a feljelentés kötelező azokban az esetekben, amelyekben a feljelentés elmulasztása bűncselekmény.
(2) Minden hatóság és hivatalos személy köteles a hivatali hatáskörében tudomására jutott bűncselekményt - ha az elkövető ismert, annak megjelölésével - feljelenteni. A feljelentéshez csatolni kell a bizonyítási eszközöket, vagy ha ez nem lehetséges, a megőrzésükről kell gondoskodni.
125. § (1) A feljelentést a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A feljelentést más hatóság is elfogadhatja, de köteles azt a büntető ügyekben eljáró hatóságnak megküldeni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;

1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
68. § (1) A hivatásos állomány tagja köteles:
b) a szolgálati feladatait a törvényes előírásoknak, a parancsoknak és intézkedéseknek megfelelően - szükség esetén a veszély vállalásával -, az elvárható szakértelemmel és gondossággal, pártatlanul és igazságosan végrehajtani;
120. § (1) A fenyítés célja a szolgálati rend és fegyelem védelme, az elkövetőnek és másoknak a fegyelemsértéstől való visszatartása.
(2) A fenyítés mellőzhető, ha a fegyelemsértés olyan csekély súlyú, hogy - figyelembe véve a fegyelemsértőnek a magatartását és a szolgálati rendhez való viszonyát - az (1) bekezdésben meghatározott cél figyelmeztetéssel is elérhető.
125. § (1) A fegyelmi jogkör magában foglalja a fegyelmi eljárás lefolytatásának és a fenyítés kiszabásának jogát.

3/1995. (III. 1.) BM rendelet a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról
12. § (1) A rendőr az általa észlelt, vagy tudomására jutott és hivatalból üldözendő bűncselekményről - ha az elkövető ismert, annak megjelölésével - feljelentést tesz.
79. § (1) A körzeti megbízott a rendőri szerv vezetője által meghatározott körzetben teljesít szolgálatot, tevékenységét önállóan szervezi.
(2) A körzeti megbízott alapvető feladata a rendőrség és a lakosság kapcsolatának fenntartása, meghatározott bűnügyi nyomozások elvégzése, a helyi hatályú körözési tevékenység folytatása, szabálysértési ügyekben az előzetes intézkedés foganatosítása, illetve a meghatározott vasúti, légi és vízi rendészeti rendőri munka végzése.
(3) Tevékenysége során együttműködik a helyi önkormányzatokkal, a polgármesteri hivatallal, a fegyveres erők és a rendvédelmi szervek beosztottaival, a társadalmi önvédelmi szervezetekkel, segíti tevékenységüket.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
55. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani.
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a Kiskőrösi Rendőrkapitányság mind a közúti veszélyeztetés, mind a lopás ügyében nyomozást rendelt el. 2001. október 1-én rövid úton - telefonon - a rendőrkapitányság arról tájékoztatott, hogy a közúti veszélyeztetés ügyében a nyomozást a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 139. §-a (1) bekezdése b) pontjának első fordulata alapján, "a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése", a lopás bűntette ügyében pedig ugyanezen törvényhely második és harmadik fordulata - a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg "az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény" - alapján megszüntették.
A körzeti megbízott a 2001. május 5-i intézkedéséről jelentést készített. Eszerint arra az állampolgári bejelentésre ment Bócsa II. körzetbe, hogy ismeretlen személyek egy fehér LADA-val járják a tanyákat, azzal az ürüggyel, hogy a szeméttelepet keresik, mert vasat gyűjtenek. Miután megtalálta a fiatalokat, igazoltatta őket, a gépjárműben pedig jármű- és csomagátvizsgálást tartott. Ennek során semmilyen bűncselekményre utaló tárgyat, eszközt nem talált. 
A közúti veszélyeztetés bűntette miatt folytatott nyomozás során megállapítást nyert, hogy a fiatalok a körzeti megbízott jelenlétében nem kerültek rendőri védelmet igénylő helyzetbe, ezért az élethez és a személyi biztonsághoz való joggal összefüggő alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg.
A főkapitány tájékoztatása szerint sem a körzeti megbízott eljárása, sem a 625/2001. bü. eljárás során nem merült fel olyan körülmény, amely a rendőr elleni fegyelmi eljárás elrendelésének alapjául szolgált volna.

A Soltvadkerti Rendőrőrs 2001. május 10-én szolgálatban volt rendőre ellen azonban a főkapitány fegyelmi eljárást kezdeményezett, tekintettel arra, hogy a rendőrőrsön megjelenő "bűncselekményre utaló körülményt bejelentő személlyel szemben nem a törvényes előírásoknak megfelelően járt el". A rendőr meghallgatása során elismerte, hogy a "bűncselekményre utaló körülményt nem feljelentésként kezelte, csupán bejelentést készített"  a fiatalember által elmondott esetről. A főkapitány fegyelmi eljárást kezdeményezett az őrsparancsnokkal szemben is, az RTL Klub felvételén ugyanis nem a szolgálatban lévő rendőr beszélt durva hangnemben a feljelentést tenni szándékozó fiatalemberrel. Az őrsparancsnok is elismerte, hogy a felvételen hallható durva kifejezéseket ő használta. Mind a két fegyelmi eljárás 2001. augusztus 3-án figyelmeztetéssel zárult. A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) szerint a "fenyítés mellőzhető, ha a fegyelemsértés olyan csekély súlyú, hogy - figyelembe véve a fegyelemsértőnek a magatartását és a szolgálati rendhez való viszonyát - " a fenyítés célja - a szolgálati rend és fegyelem védelme, az elkövetőnek és másoknak a fegyelemsértéstől való visszatartása - figyelmeztetéssel is elérhető (Hszt. 120. §).
A fentiek alapján megállapítottam, hogy a Soltvadkerti Rendőrőrs 2001. május 10-i feljelentéssel kapcsolatos eljárása alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okozott, mivel sértette a tisztességes eljáráshoz való jogot, valamint a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményét.

A megállapított alkotmányos visszásságok ellenére az ügyben ajánlást nem teszek, figyelmemmel arra, hogy vizsgálatom során a Bács-Kiskun Megyei rendőr-főkapitány fegyelmi eljárást folytatott le, ennek eredményeként figyelmeztetést alkalmazott. Ezt az intézkedést elegendőnek tartottam, elfogadtam, vizsgálatomat ezért lezártam.

Budapest, 2001. október

Takács Albert