OBH 3421/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Nagy Tiborné

Az eljárás megindítása:
	A panaszos azzal fordult az országgyűlési biztoshoz, hogy szomszédja engedély nélküli építkezést folytatott, aminek következtében az ő ingatlanának benapozottsága csökkent, a kerítése föld-feltöltés alá került, és a csapadékvizet az ő telkén át vezették el. 1998 áprilisában kezdeményezte a Séi Építésügyi Igazgatási Társulásnál szomszédja ellen az eljárást, de az a mai napig nem vezetett eredményre.
	A vizsgálatot az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében foglalt a tulajdonhoz, az 57. § (1) bekezdésében deklarált a tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indítottam, a Vas Megyei Közigazgatási Hivatal tájékoztatása és a benyújtott iratok alapján folytattam le. 

Alkalmazott jogszabályok:
•	1997. évi LXXVIII. törvény Az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)
•	46/1997. (XII.29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési
•	tevékenységekkel  kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról
•	1964. évi III. törvény Az építésügyről (előző Étv.)
•	2/1986. (II.27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről (OÉSZ)
•	253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési
•	követelményekről (OTÉK)
•	1957. évi IV. törvény Az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)

Megállapított tényállás:
	A panaszos ingatlana Vas megyében, a felsőcsatári szőlőhegyen van. A panaszolt ingatlana tőle északra helyezkedik el. Ezen az ingatlanon a tulajdonos az elmúlt években vélhetően - és a panaszos állítása szerint - bővítést végzett hatósági engedély nélkül. A telken belül tereplépcsőket készített, amivel (a panaszos állítása szerint) megváltoztatta a lejtési viszonyokat, ezért folyik át a víz a panaszos telkére.
	A panaszos 1998. április 6-án tett bejelentést fentiek miatt először a séi I. fokú építésügyi hatóságnál, amelyhez Felsőcsatár tartozik.
Többszöri levélváltásra került sor, majd az I. fokú hatóság határozatban is elutasította a panaszt azzal, hogy az engedély nélküli építmények ügyében a 10 éven belül építettek esetén lehetséges fennmaradásukat vizsgálni, illetve építésrendészeti eljárást lefolytatni. Mivel sem az építkezés tényét, sem esetleges idejét nem látták bizonyítottnak, a panaszt elutasították.
Fellebbezésre a Vas Megyei Közigazgatás Hivatal új eljárást rendelt el a tényállás tisztázásának elégtelensége miatt.
	Az I. fokú hatóság az új eljárásban a panaszostól állításai igazolását kérte, majd a hiánypótlási felhívásának eredménytelensége után az eljárást megszüntette. Ezt az I. fokú határozatot a Közigazgatási Hivatal ismételten megsemmisítette és új eljárásra kötelezte az I. fokú hatóságot. A panaszos kérte szakértő kirendelését és felajánlotta az ügy folyamán, hogy a szakértői díjat kifizeti. Az I. fokú hatóság nem határozattal rendelte ki a szakértőt, hanem csak a számlát küldte meg a panaszosnak, majd a nemfizetés miatt határozattal kötelezte a megfizetésre. Fellebbezése után a Közigazgatási Hivatal újból megsemmisítette az I. fokú határozatot és új eljárást rendelt el. Az új eljárásban hozott határozatot a panaszos újból megfellebbezte azzal, hogy másik szakértő kirendelését kéri. Az I. fokú hatóság időközben saját hatáskörében visszavonta a határozatát.
Pillanatnyilag az I. fokú hatóság új eljárást folytat a fennmaradás kérdésében, határozatot még nem hozott.

A vizsgálat megállapításai:
	A panasz érdemében állást foglalni az országgyűlési biztosnak jelenleg nincs lehetősége.
A rendelkezésre álló adatokból nem állapítható meg sem az építkezés ténye, sem az ellenkezője, sem az esetleges építés ideje, engedélyhez kötöttsége. Nem állapítható meg az sem, hogy a fennálló állapot mennyiben van kihatással a panaszos telkére, illetve az annak tulajdonlásából következő szomszédjogaira. (Önmagában az a tény, hogy valaki engedély nélkül építkezik, nem feltétlenül sérti a szomszédjogokat - akkor sem, ha az építési engedélyezési eljárásban a szomszédnak fellebbezési joga van. Megtörténhet, hogy az engedély nélküli építkezés jogszabályt sért, de a szomszéd  jogaival nincs kapcsolatban.)
Mivel sem az eddigi eljárásban, sem a panaszos által az országgyűlési biztoshoz küldött iratcsomagban nem merült fel egyértelmű bizonyíték a fentiekre, továbbá mert az I. fokú eljárás folyamatban van, az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében foglalt, a tulajdonhoz való joggal összefüggésben megállapítást nem teszek.
	Az 1998 április óta folyó, mind a mai napig le nem zárt hatósági eljárásról azonban megállapítottam, hogy az egyértelműen sérti az Alkotmány 57. § (1) bekezdésében deklarált, a tisztességes eljáráshoz való jogot, valamint a 2. § (1) bekezdésében foglalt, a jogállamiság részét képező jogbiztonság követelményét.
	Az I. fokú hatóság hosszabb időn át egyáltalán nem hozott határozatot, csak levelezett a panaszossal. Döntései, eljárása alkalmatlanok az ügy tisztázására és jogszerű lezárására. Hol azt válaszolta a panaszosnak, hogy a szomszéd egy 1989-ben kiadott építési engedély alapján építkezik, és most van folyamatban a használatbavételi engedély, hol azt, hogy nem is építkeztek, illetve csak olyan munkák készültek, amelyek nem engedélykötelesek. A II. fokú hatóság háromszor rendelt el új eljárást ugyanabban az ügyben. 1998 áprilistól 2001 végéig ugyanakkor semmilyen eljárást nem kezdeményezett a szakmai és eljárásjogi tévedések és hibás aktusok sorozata okán az I. fokú hatóságnál, vagy ellene.
	Mivel a megsemmisítő, új eljárásra utasító határozat ellen bírósági felülvizsgálati lehetőség nincs, éveken át jogorvoslattal ténylegesen a panaszos nem élhetett. Az államigazgatás elégtelen működése ellen nem volt lehetősége a peres út igénybevételére. Az a tény, hogy csaknem négy éven át még a tényállást sem tisztázza a közigazgatás, akkor is megengedhetetlen és sérti a jogbiztonságot valamint a tisztességes eljáráshoz való jogot, ha a tisztázás eredményeképpen a panaszt esetleg el kell utasítani.
(Megállapítottam ugyanakkor, hogy a panaszos maga is közrehatott az eljárás elhúzódásában. Többször hivatkozott a birtokában lévő bizonyítékokra, amelyek az építés tényét és idejét igazolják, de azokat a hatóságoknak még kérésükre sem bocsátotta rendelkezésre. Az országgyűlési biztoshoz benyújtott panaszához több ízben csatolt iratokat, de ilyen jellegű bizonyítékokat ezek között sem adott át.)

Összefoglalva:
	A vizsgálat alapján megállapítható, hogy az I. fokú építési hatóság, a Sé községi Építésügyi Hatósági Társulás eljárásvitele a fentiekben ismertetettek szerint visszásságot okozott a panaszos alkotmányos jogaival összefüggésben.
	A Vas Megyei Közigazgatási Hivatal mint II. fokú építési hatóság azzal, hogy a mindenkori konkrét határozat megsemmisítésén kívül csaknem négy éven át nem élt az I. fokú hatóság tekintetében a rendelkezésére álló eszközökkel, nem észrevételezte az építésügyi és államigazgatási szempontból is erősen kifogásolható eljárást, az alapvető szakmai hiányosságokat - úgyszintén megsértette az Alkotmány 57. § (1) bekezdésében foglalt, a tisztességes eljáráshoz való jog és az 2. § (1) bekezdésében deklarált jogbiztonsághoz való jog követelményét.

Ezért ajánlom és kezdeményezem, hogy a Közigazgatási Hivatal vezetője 
•	intézkedjék az eljárás azonnali lezárására, akár a panaszost kielégítő, akár általa bíróságon megtámadható határozattal (határozatokkal),
•	vizsgálja meg az I. fokon eljárók felelősségét a négy éve húzódó ügyben, és szükség szerint hatáskörében intézkedjék.

Kérem, hogy kezdeményezésemre állásfoglalásáról az Obtv. 21. § alapján 30 napon belül értesíteni szíveskedjék.
	Az országgyűlési biztosok korábbi ajánlásaikban felhívták a figyelmet az Étv. 52. § (3) bekezdése által biztosított lehetőséggel kapcsolatos aggályokra.
"A (2) bekezdésben meghatározott építésügyi hatósági jogkört annak a települési önkormányzatnak a jegyzője is elláthatja, amely önkormányzat tartósan biztosítja a meghatározott szakmai feltételeket. A meghatározott szakmai feltételeket a települési önkormányzat önállóan vagy önkormányzati társulásban biztosítja. A (2) bekezdésben meghatározott építésügyi hatósági jogkörök ellátására történő kijelölést a kormányrendeletben fel nem sorolt település képviselő-testülete - a belügyminiszterrel egyetértésben, a miniszter útján - kezdeményezheti a Kormánynál."
A kijelölés vissza nem vonható, a kijelölt hatóság szakmai alkalmasságát, az előírt feltételek meglétét stb. nem ellenőrzi senki, illetve ha igen, a megállapításoknak nincsen követ-kezménye.
	Mivel a szakmai szempontok érvényesülésére, az ellenőrzésre stb. vonatkozó ajánlásokat az illetékes miniszterek elfogadták, és az Étv. ilyen értelmű módosításának tervezete is elkészült, ezért ebben a kérdésben újabb ajánlással nem élek.

Budapest, 2001. október 11.

Lenkovics Barnabás