OBH 3373/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
Egy budapesti társasház közös képviselője (továbbiakban: panaszos) azt sérelmezte, hogy a társasház egyik első emeleti lakásában tánciskola működik. Az állandó zene, a gyerekek kiabálása zavarja a lakók nyugalmát. Előadta még, hogy a megnövekedett forgalom miatt jelentős károk keletkeztek az épületben.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során a II. kerületi polgármesteri hivatal jegyzőjétől kértem tájékoztatást a panasszal kapcsolatos álláspontjáról és megtett intézkedéseiről.
A megállapított tényállás
A panaszos 2000. május 25-én azt kérte a kerület polgármesterétől, hogy intézkedjen a tánciskola elköltöztetése érdekében. A beadványban előadta, hogy "talán nem kell külön érzékeltetni a több tíz, esetenként százat is elérő gyermeklétszám által, a tánciskola keretein belül a ház lakói felé hallatszódó állandó dübörgést, zenét, gyermekricsajt, kiabálást, mely a házban lakók idegrendszerét nagymértékben megviseli." Levelében a társasházat ért anyagi károkról is beszámol: a bejárati kapu újraüvegezése, javíttatása, a lépcsőház összefirkálása, a lift fokozott igénybevétele.
2001. március 23-án a panaszos a polgármesteri hivatal vagyonhasznosítási és ingatlannyilvántartási irodájához fordult és ismét a tánciskola elköltöztetését szorgalmazta.
A polgármesteri hivatal jegyzője 2001. augusztus 16-án tájékoztatta a Művelődési Központ igazgatóját a lakóközösség panaszáról és kérte annak kivizsgálását, a szükséges intézkedések megtételét. A válaszban az áll, hogy a szeptember 10-én induló tanfolyamnál figyelemmel lesznek a hangerőre, s zömében zongorakísérettel fognak oktatni, nem gépzenére. A terem tehermentesítése a másik alkalmas helyiség felújítása miatt nem lehetséges. A Művelődési Központ igazgató-helyettese közölte, hogy a nagyszámú növendék oktatásához szükség van a próbateremre. A megoldást a hangszigetelés jelentené.
A kerület alpolgármestere 2001. október 10-én arról tájékoztatott, hogy további egyeztetéseket fog kezdeményezni.
Az ügy jogszabályi háttere
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
16. § (3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
115. § (3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják, birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
•	A Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelet
Ptké. 29. § Amennyiben a Ptk. vagy ez a törvényerejű rendelet eltérően nem rendelkezik, a jegyző előtti eljárásra az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény, a bíróság előtti eljárásra pedig a polgári perrendtartás rendelkezéseit kell alkalmazni.
Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai
A Polgári Törvénykönyv kimondja, hogy amennyiben a birtokost birtoklásában zavarják, birtokvédelem illeti meg. Akit birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti a zavarás megszüntetését. A Ptké. értelmében a jegyző előtti eljárásra az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
Az államigazgatási eljárási törvény szerint a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A panaszos 2000. május 25-én kelt beadványában leírtakból (elviselhetetlen zajhatások, állandó monoton dübörgés, rázkódás, zaj, zene, kiabálás) megállapítható, hogy az indítványozó a tánciskola lakók nyugalmát zavaró működését sérelmezte; a birtoklást zavaró körülmények megszüntetése érdekében fordult a polgármesterhez. Ennek alapján a beadvány birtokvédelem iránti kérelemnek tekinthető, függetlenül attól, hogy abban erre vonatkozó utalás nem szerepel.
A birtokvédelem sajátossága, hogy három megvalósulási módja van: az önhatalom, a közigazgatási (jegyzői) út és a bírói út.
A hatósági intézkedés a tánciskola vezetőjének felhívása volt a szükséges intézkedések megtételére. A tánciskola működésével szükségképpen együtt jár a folyamatos zeneszolgáltatás. A nem erre a célra létesített, öröklakásként nyilvántartott helyiség megfelelő szigetelés, átalakítás hiányában nem lehet alkalmas ilyen tevékenység folytatására. A táncoktatás a társasház szokásos működését meghaladó zajt idéz elő. A Művelődési Központ igazgató-helyettese a megoldást a szigetelésben látta.
"Hangos zeneszolgáltatással megvalósított birtokháborítási perben a bíróságnak az eset körülményeire tekintettel meg kell határoznia, hogy milyen műszaki megoldásokkal küszöbölhetőek ki azok a zajok, amelyeket a tulajdonos nem köteles eltűrni" állapítja meg a BH1992. 100.
A BH2002. 179 szerint vállalkozói tevékenységgel járó zajhatás elleni birtokvédelem módját a szembenálló érdekek összevetésének eredménye szabja meg; az érdekegyensúly helyes megteremtésével érhető el a zavarás szükségtelen mértékének megszüntetése, amelyet már a szomszéd tűrni tartozik. A másodfokú bíróság helyesen mérlegelte a felek érdekeit, az alperes tevékenységének ítélete szerinti korlátozásával az érdekegyensúly megvalósul, egyik felet sem éri méltánytalan hátrány.
A gyakorlat a birtokháborítás fogalmát rugalmasan értelmezi, annak minősítve számos környezeti ártalmat is. A birtokvédelem a zavarás tényéből indul ki, a körülmények vizsgálata során csak ennek a ténynek a megállapítása szükséges. Így e megoldás a környezetvédelemben legjobban alkalmazható objektivitás felé mutat.
A birtokos a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. Mivel a zavarás több éve fennáll, a lakók birtokvédelmet a bíróságtól kérhetnek. Felhívom ugyanakkor a polgármesteri hivatal jegyzőjének figyelmét, hogy amennyiben az ügyfél a birtoklását zavaró körülmények megszüntetése érdekében fordul a hivatalhoz, folytasson le birtokvédelmi eljárást ha a Ptk. alapján arra van hatásköre.
A jelenlegi állapotról és a kilátásába helyezett egyeztetés eredményéről többszöri, rövid úton történt érdeklődés ellenére sem rendelkezem információval.
Felkérem polgármester urat, hogy amennyiben a lakók panasza változatlanul fennáll, kezdeményezzen egyeztetést az összes érintett részvételével és annak eredményéről tájékoztasson.

Budapest, 2002. augusztus 23.

Lenkovics Barnabás