OBH 3267/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához intézett beadványában sérelmezte, hogy birtokvédelmi ügyében a jegyző döntést nem hozott.
A panaszbeadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog  (Alk 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
Az ügy tisztázása és az iratok rendelkezésemre bocsátása céljából megkerestem Csepreg Város Önkormányzata Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét (jegyző), illetve a Szombathelyi Körzeti Földhivatalt (Földhivatal) is.

Megállapított tényállás
	A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítható, hogy panaszos 1999. október 29. napján kelt és Csepreg Város Polgármesteri Hivatalához (Hivatal) intézett beadványában rögzítette, hogy a Csepreg, A. u. 48. szám alatti házas ingatlanban lakik sógornőjével, mely ingatlan fele-fele arányban osztatlan közös tulajdonukat képezi. Panaszos sérelmezte, hogy sógornője az ingatlan mellékhelyiségeinek, valamint padlásának használatából Őt kizárta, ezért kérte a hivatalt, hogy kötelezze sógornőjét a padlás használatának tűrésére, valamint a padlás kulcsának átadására.
	Panaszos által csatolt tulajdoni lap tanúsága szerint a már említett csepregi 844. helyrajzi számú - a természetben Csepreg, A. u. 48. szám alatti - 1143 m2 térmértékű földrészleten lévő lakóház, udvar, gazdasági épület 1/2 részben panaszos, s ugyancsak 1/2 részben panaszos sógornője osztatlan közös tulajdonában áll.
	Az Országgyűlési Biztosok Hivatala vezetőjének megkeresésére a jegyző a következő tájékoztatást adta: "1999. szeptember 29-én érkezett bejelentés hivatalomhoz ..." panaszostól "... a birtokvitás ügyében azzal a kéréssel, hogy a mellékhelyiségek használatát és a padlásra való feljutást tegyem lehetővé; "1999. október 7-én helyszíni szemlére került sor, az érintettek jelenlétében ..."; s hogy "... az illetékes ügyintéző időközben elhunyt" 1999. december 30. napján; továbbá az előbb "... említett időpontok óta hivatalhoz ez ügyben semmiféle bejelentés nem érkezett". 
A jegyző álláspontja szerint amennyiben panaszos "... birtokvédelemmel kapcsolatos panasza továbbra is fennáll, úgy a Ptk. 192. § (2) bekezdése értelmében ... az illetékes Kőszegi Városi Bírósághoz fordulhat birtokvitás ügyében." 
	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítható, panaszos által 1999. szeptember 29-én birtokháborítás megszüntetése iránt kezdeményezett eljárás során 1999. október 7. napján az önkormányzat már említett ügyintézője helyszíni szemlét tartott az érdekeltek bevonásával, azonban az ügyintézési határidő meghosszabbítása vagy az eljárás felfüggesztése iránt intézkedés nem történt, s az eljárás határozattal történő befejezésére sem került sor.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése rögzíti, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."
•	A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.) 188. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg."
A (2) bekezdése úgy szól, hogy: "A birtokost a birtokvédelem mindenkivel szemben megilleti, annak a kivételével, akitől a birtokot tilos önhatalommal szerezte meg."
A Ptk. 191. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését."
A (4) bekezdés úgy szól, hogy "A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani."
A Ptk. 192. § (1) bekezdése értelmében "Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását."
•	A Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelet (Ptké.) 26. § (1) bekezdése szerint: "A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes."
A Ptké. 29. §-a úgy szól, hogy: "Amennyiben a Ptk. vagy ez a törvényerejű rendelet eltérően nem rendelkezik, a jegyző előtti eljárásra az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény, a bíróság előtti eljárásra pedig a polgári perrendtartás rendelkezéseit kell alkalmazni."
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."
Az Áe. 15. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az (5) bekezdés szerint "Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell."
Az Áe. 16. § (3) bekezdése előírja "A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával."
Az Áe. 26. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le."
A (4) bekezdés rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást."
Az Áe. 27. § (2) bekezdése azt rendeli, hogy "A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány."
Az Áe. 37. § (1) bekezdése szerint "Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt."
Az Áe. 42. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."

Álláspontom szerint: a beadványban foglalt panasz, mely szerint panaszost  tulajdonostársa, a közösen használt ingatlanrészből kizárta, alkalmas lehet birtoksértés megállapítására; s mivel panaszos a kérelmét a birtoksértő cselekmény megvalósítását követő egy éven belül terjesztette elő a jegzőnél, a jegyző köteles volt az eljárás 30 napon belül történő lefolytatására, s határozathozatalra is.
	A vizsgálat hivatkozik arra, hogy az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII.15.) AB számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."
	A hivatkozott jogszabályokban foglalt, már említett kötelezettségének határidőben való teljesítését a jegyző elmulasztotta, miáltal megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét. Ugyanakkor ez az eljárás veszélyezteti panaszosnak tulajdonhoz való jogát is. Mindezek alapján megállapítottam, hogy a jegyző mulasztása az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő.

Kezdeményezés 
	A megjelölt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1)-(3) bekezdésére való hivatkozással - kezdeményezem a jegyzőnél, hogy a panasz alapján haladéktalanul hozzon határozatot; továbbá kérem, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi álláspontjáról, tervezett vagy megtett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint Csepreg Város Önkormányzatának jegyzőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2001. július 12.

Lenkovics Barnabás