OBH 3122/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindulása:
	A Hivatalomhoz forduló panaszos Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala Fogyasztóvédelmi Felügyelőségének elhúzódó és szakszerűtlen eljárását sérelmezte.
Az ügyben alkotmányos állampolgári jogokat érintő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a BFKH Fogyasztóvédelmi Felügyelőség  igazgatójától magyarázatot és a vonatkozó ügyiratok megküldését kértem.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Jogállamiság, jogbiztonság elve (Alkotmány 2. § /1/ bek.); 
•	Tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 57. § /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.):
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
36. § (1) A közigazgatási szerv tárgyalást tart, ha ezt jogszabály előírja, vagy a tényállás tisztázásához szükség van az eljárásban részt vevő személyek együttes meghallgatására.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fellebbezést a határozat közlésétől számított tizenöt napon belül lehet előterjeszteni.
66. § (1) A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz.
(2) A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.
(3) A felettes szerv, ha az érdemi határozat hozatalához nincs elég adat, vagy a tényállás további tisztázása szükséges, a határozat megsemmisítése mellett az ügyben első fokon eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja, vagy a tényállás kiegészítése iránt maga intézkedik.
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz.
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
(2) Ha a kötelezett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, az (1) bekezdés c) pontjában említett bírságot az intézkedésre kötelezett személlyel, ennek hiányában a szervezet vezetőjével szemben kell kiszabni.

1991. évi IL. törvény a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról:
27. §  (1) A bíróság az adós felszámolását végzéssel elrendeli, ha az adós fizetésképtelenségét állapítja meg. A bíróság a felszámolást elrendelő végzést az eljárás lefolytatására irányuló kérelem beérkezését követő 60 napon belül hozza meg. A felszámolás kezdő időpontja a végzés jogerőre emelkedésének napja, de a hitelezői igények bejelentése tekintetében a felszámolást elrendelő végzés közzétételének napja minősül kezdő időpontnak (28. §).
28. § (1) Ha az adós felszámolását elrendelő végzés jogerőre emelkedett, a bíróság elrendeli e végzésnek a Cégközlönyben való közzétételét.
(2) A közzétételnek tartalmaznia kell:
f) a hitelezőknek szóló felhívást, hogy ismert követeléseiket a felszámolást elrendelő végzés közzétételétől számított 40 napon belül a felszámolónak jelentsék be;
37. § (1) Az adóssal szemben fennálló olyan követeléseket, amelyeket a felszámolás közzétételétől számított 40 napon túl, de egy éven belül jelentettek be, a felszámoló nyilvántartásba veszi, és kielégíti, ha az 57. § (1) bekezdésében felsorolt tartozások kiegyenlítése után van rá vagyoni fedezet. Több késedelmesen bejelentkező hitelező között a kielégítési sorrend általános szabályai (57-58. §) az irányadók.
•	1997. évi CLV. törvény a fogyasztóvédelemről(Fgytv.):
6. § Az e törvényben meghatározott jogkövetkezményeket alkalmazni kell, ha a gazdálkodó szervezet
e) a fogyasztók minőségi kifogásait a jogszabályok megsértésével intézi
43. § A Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség és a területi felügyelőségek
i) intézik a fogyasztók minőségi kifogásaival és panaszaival kapcsolatos ügyeket,
46. § A Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség és a területi felügyelőségek (a továbbiakban: eljáró hatóság) eljárására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
50. § (1) A területi felügyelőség első fokú határozata ellen benyújtott fellebbezést a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség vezetője bírálja el.
•	89/1998. (V. 8.) Korm. rendelet a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség szervezetéről, feladat- és hatásköréről:
2. § A Főfelügyelőség és a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatalok szervezetében igazgatási szervként működő megyei (fővárosi) fogyasztóvédelmi felügyelőségek (a továbbiakban: felügyelőség) a külön jogszabályban megállapított jogkörükben szabálysértési hatóságként járnak el. Fogyasztóvédelemmel kapcsolatos bűncselekmény vagy a hatáskörükbe nem tartozó szabálysértés gyanúja esetén feljelentést tesznek az ügyben eljárni jogosult hatóságnál.
4. § (1) A Főfelügyelőség és a felügyelőségek feladat- és hatásköre az Fgytv. 43. §-ában foglaltakon kívül kiterjed:
b) az áruk forgalmazására és a szolgáltatások nyújtására vonatkozó jogszabályi, hatósági előírások megtartására,
c) az áruk és szolgáltatások minőségére, a megfelelőség tanúsítására vonatkozó előírások megtartására, a fogyasztók minőségi kifogásainak és panaszainak intézésére,
6. § (1) Az eljáró hatóság - az Fgytv. 47. §-ában foglaltakkal összhangban - eljárása során jogosult
c) az ellenőrzés vagy a vizsgálat során észlelt hibák, hiányosságok megszüntetésére kötelezni az azért felelős személyt, aki 15 napon belül köteles az eljáró hatóságot a megtett intézkedéséről értesíteni,
•	4/1978. (III. 1.) BkM rendelet a vásárlók minőségi kifogásainak intézéséről:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a közvetlenül a vásárlók részére árusító gazdálkodó szervezetekre, az egyéni vállalkozókra (a továbbiakban: vállalat).
(2) A vásárlók minőségi kifogásait (a továbbiakban: vásárlói kifogás) a vállalat a Polgári Törvénykönyv alapján e rendelet szabályai szerint köteles elintézni.
(3) A vásárlói kifogás intézésére vonatkozó jogszabályoktól a vásárló hátrányára eltérni nem lehet.
2. § (1) A forgalomba hozott áru minőségéért a vásárlóval szemben a vállalat felel.
5. § (1) A hibás áru kijavítását legkésőbb a hiba bejelentésétől számított 8 napon belül el kell végezni. Ha a javítás 8 napon belül nem készült el, a vásárló kívánsága szerint az áru árát le kell szállítani, az árut ki kell cserélni vagy a vételárat vissza kell téríteni, illetve ha a vásárló a hibát kijavítja, vagy mással kijavíttatja, a javítás költségeit kell részére megtéríteni.
(2) Ha a vásárló a hibás áru árának leszállítását, cseréjét vagy a vételár visszatérítését (elállás) igényli, a minőségi kifogást azonnal el kell intézni.
(3) A vásárlói kifogás elintézésének idejébe nem számít bele a 6. § alapján elvégzett minőségvizsgálat időtartama.
6. § (1) Ha a hiba jellegével, a javítás módjával, minőségével, az árleszállítás mértékével kapcsolatban, vagy más kifogás elbírálása szempontjából lényeges műszaki kérdésben vita merül fel, a vállalat köteles a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőséghez az árut három munkanapon belül szakvélemény beszerzése céljából vizsgálatra elküldeni.
(3) A minőségvizsgáló szerv köteles a vizsgálatot soron kívül, de legkésőbb 10 napon belül elvégezni, továbbá a vállalatot a vizsgálat eredményéről értesíteni. A minőségvizsgáló szerv szakvéleménye a vállalatra kötelező. Tartós használatra rendelt áru esetén a vállalat köteles a szakvélemény egy példányát a vásárlónak - kívánságára - átadni, más áruk esetében pedig bemutatni.

A megállapított tényállás:
	A panaszos 1999-ben nyílászárókat vásárolt egy kft.-től. Először 1999. október 25-én jelentett be minőségi kifogást a kft.-nél, ami alapján a kft. november 16-án garanciális munkalapot állított ki. A nyílászárókat egy rt.-nek kellett volna legyártania, de 2000 áprilisában elutasították a panaszos reklamációját. 2000. május 8-án a panaszos ismételten bejelentést tett, amiről újabb garanciális munkalapot vettek fel. Az rt. május 15-én - szakvélemény készítése céljából - megkereste a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőséget. A július 19-én kiadott szakvéleményben a Főfelügyelőség megalapozottnak találta a panaszos minőségi kifogását, ezért javítási, ill. cserekötelezettséget állapított meg az rt.-re nézve. Az rt. augusztus 2-án írt levelében tájékoztatta a panaszost, hogy mennyiben ért egyet a szakvéleménnyel és mely - gyártási eredetű - hibákat fogja kijavítani. Egyéb tekintetben a kft.-t, ill. az általa megbízott kivitelezőt tartotta felelősnek a beépítésből és a festésből származó hibákért. 
	A panaszos mindezek után - 2000. augusztus 9-én - fordult a BFKH Fogyasztóvédelmi Felügyelőséghez. A felügyelőség szeptember 14-én kelt határozatában elutasította a panaszos kérelmét. Az indoklás szerint ugyanis egyedi szerződésből eredő kötelezettség elmulasztása miatt államigazgatási szerv nem járhat el, erre csak a bíróság jogosult. A panaszos fellebbezése nyomán a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség november 27-én megsemmisítette az első fokú határozatot, és új eljárás lefolytatására utasította a felügyelőséget.
Az indoklásban rámutattak, hogy a panaszos által kötött szerződés egy tipikus adásvételi szerződés, melynek keretében a fogyasztó sorozatgyártásban előállított, különböző színű termékeket vásárolt a forgalmazótól, aki viszont hibásan teljesített, ezért - a Ptk. és a vonatkozó BkM rendelet szabályai szerint - köteles gondoskodni a vásárló minőségi kifogásának elintézéséről. A fogyasztók minőségi kifogásaival kapcsolatos panaszok intézése pedig a felügyelőségek - és nem a bíróságok - feladata.
Megállapították továbbá, hogy - a 4/1978. BkM rendelet 6. § (3) értelmében - a minőségvizsgáló szerv szakvéleménye kötelező erejű, azt a vállalat nem bírálhatja felül. "A gyártó tehát a szakvélemény alapján köteles lett volna a szükséges cseréket elvégezni."
	A felügyelőség 2001. január 9-én hozott határozatában kötelezte az rt.-t a panaszos minőségi kifogásának rendezésére a szakvéleményben foglaltaknak megfelelően. Az rt. ennek nem tett eleget, álláspontja szerint ugyanis - mint gyártó - csak a gyártási eredetű hibákért tartozik felelősséggel, azok kijavítása pedig folyamatban volt. A felügyelőség február 26-án - a panaszos újabb bejelentése nyomán - 100 ezer Ft összegű végrehajtási bírságot szabott ki a gyártóra, amit az rt. megfellebbezett, mert január 31-én elvégezték az üvegcserét. A felügyelőség így március 19-én visszavonta a bírságot kiszabó, korábbi határozatát.
A panaszos azonban ismételten jelezte, hogy az rt. csak részben javította ki a szakvéleményben rögzített minőségi hibákat. A felügyelőség - március 30-án, az ügyben tartott tárgyalást követően - május 2-án kelt határozatában újból kötelezte az rt.-t a fogyasztó minőségi kifogásának rendezésére. Az rt. újból megfellebbezte a határozatot, arra hivatkozva, hogy a gyártó - a vonatkozó BkM rendelet értelmében - nem kötelezhető a vásárlók minőségi kifogásának intézésére. A felügyelőség ennek nyomán visszavonta korábban kiadott, az rt.-re nézve kötelezést előíró határozatait. Május 24-én kelt határozatában a felügyelőség megállapította, hogy a hibás nyílászárókat forgalmazó kft. szabálytalanul intézte a panaszos reklamációját, és kötelezte a kft.-t a vásárló minőségi kifogásának jogszerű rendezésére. 

	Időközben azonban a kft. ellen felszámolási eljárás indult: a Fővárosi Bíróság 2001. március 27-én jogerőre emelkedett végzésével elrendelte a kft. felszámolását, amit a Cégközlöny május 10-i számában tettek közzé. A kft. április 6-án tájékoztatta erről a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőséget; közölve, hogy törvényes garanciavállalási kötelezettségüknek emiatt nem tudnak eleget tenni, és az összes folyamatban levő ügyet megküldték a gyártónak, aki átvállalja azok intézését. A főfelügyelőség a kft. levelét április 18-án megküldte a felügyelőségnek.
	A felügyelőség a kft.-t kötelező, 2001. május 24-én kelt határozatát megküldte a kijelölt felszámoló biztosnak, aki arról értesítette a felügyelőséget, hogy a felszámolási eljárás kezdő időpontja után követelést csak hitelezői igény formájában lehet érvényesíteni. A felügyelőség ezt követően - a határozatból nem állapítható meg, hogy pontosan mikor - értesítette a panaszost, hogy a kft.-vel szemben fennálló követelését május 10-től számított 40 napon belül jelentheti be a felszámolóhoz. Tájékoztatták továbbá, hogy e határidő jogvesztő, annak eltelte után igénybejelentésre nincs lehetőség.

A vizsgálat megállapításai:
	A BFKH Fogyasztóvédelmi Felügyelőség vezetőjének tájékoztatása szerint - miután 2001. április 24-én tudomásukra jutott, hogy a bíróság elrendelte a kft. felszámolását - soron kívül intézkedett a kft. elleni panaszügyek felülvizsgálatáról. Ennek során megállapították, hogy a kft. sorozatosan szabálytalanul intézte a reklamációkat, megtévesztve vásárlóit azzal, hogy garanciális kötelezettségét a gyártóra hárította át. A helyzetet súlyosbította, hogy a gyártó "önként beszállt" az ügyek "rendezésébe". A felügyelőség munkatársának pedig elkerülte a figyelmét, hogy a csatolt szakvéleményt nem a kereskedő kft., hanem a gyártó rt. kérte meg. A felügyelőség a felülvizsgálat eredményeképp visszavonta a gyártót kötelező, jogsértő határozatait, ugyanakkor kötelezte a kereskedőt a reklamációk jogszerű intézésére. A panaszosok figyelmét pedig felhívták, hogy a kft.-vel szembeni igényeiket jelentsék be a felszámolóhoz. 
A felülvizsgálat során azt is megállapították, hogy a kft. nevében időnként más cégek jelentek meg, akik vállalták a kötelezettségek teljesítését. Később arra hivatkozva nem teljesítettek, hogy ők nem azonosak a kft.-vel. A panaszosok "küldözgetése" egyik cégtől a másikhoz csak időhúzást eredményezett, a panaszok tényleges elintézésére nem került sor. 
A cégnyilvántartás adataiból ugyanakkor kiderült, hogy a kft. helyett fellépő három cég vezetőjeként vagy tagjaként ugyanazok a személyek jelentek meg a felügyelőségen tartott tárgyalásokon, ezért a felügyelőség július 5-én feljelentést tett a kft. ellen csalás elkövetésének gyanúja miatt.
	A vásárlók minőségi kifogásainak intézéséről szóló 4/1978. (III. 1.) BkM rendelet 1. §-a rögzíti, hogy a rendelet hatálya a vásárlók részére közvetlenül árusító gazdálkodó szervezetekre és egyéni vállalkozókra, vagyis az árut forgalmazókra terjed ki. A 6. § értelmében, ha lényeges műszaki kérdésben vita merül fel, a forgalmazó köteles szakvéleményt kérni a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőségtől. A főfelügyelőségnek 10 napon belül kell elkészítenie a szakvéleményt, ami a forgalmazóra nézve kötelező erejű. 
Megállapítható, hogy a Főfelügyelőség több, mint két hónap elteltét követően készítette el a gyártó által megkért szakvéleményt. Mind a főfelügyelőség, mind a felügyelőség figyelmét elkerülte továbbá azon tény, hogy a vásárló nem a gyártóval áll jogviszonyban, hanem a forgalmazóval, a minőségi kifogások intézésére ennélfogva csak a forgalmazó kötelezhető. A felügyelőség 2001. május 24-i határozatát pedig, melyben a már felszámolás alatt álló kft.-t kötelezték a hibák kijavítására, nem lehetett végrehajtani. A panaszost - a felszámoló biztos felhívását követően - értesítették ugyan arról, hogy a kft.-vel szembeni követelését hitelezői igény formájában jelentse be, de a tájékoztató levélen nem szerepel dátum, ennélfogva az sem állapítható meg, hogy a panaszos időben megkaphatta-e az értesítést.
	Vizsgálatom során - a kapott tájékoztatás és az ügy iratai alapján - megállapítottam, hogy mind a Főfelügyelőség, mind a Felügyelőség elhúzódó eljárása visszásságot okozott a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben. A téves jogalkalmazás következtében - a kft. felszámolása miatt - a panaszost ért konkrét jogsérelem hatósági úton, a fogyasztóvédelem eszközeivel már nem orvosolható. Ennélfogva ajánlást nem tudok tenni, de a hasonló esetek elkerülése érdekében felhívom az érintett szervek vezetőinek figyelmét a körültekintőbb eljárásra.
	Megállapítottam továbbá, hogy sérti a jogbiztonság követelményét a BFKH Fogyasztóvédelmi Felügyelőség azon gyakorlata, hogy a kiadmányaikat nem keltezik alakszerűen, hanem csupán rájuk pecsételik a dátumot. Az Áe. 43. § (1) pontosan rögzíti az államigazgatási határozat tartalmi és formai követelményeit: a d, pont értelmében a határozathozatal helyének, idejének, az aláíró nevének és hivatali beosztásának nyomtatott formában kell szerepelnie minden kiadmányon. 
Mindezekre tekintettel az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) alapján kezdeményezem a felügyelőség igazgatójánál, hogy tegyen intézkedést a jogsértő gyakorlat megszüntetésére.

Budapest, 2001. augusztus 27.

Lenkovics Barnabás