OBH 2999/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában földkiadási ügyében az eljárás elhúzódását, valamint azt sérelmezte, hogy részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű földjét csak részben adták ki, illetve hogy a föld egy részét nem az általa kért helyrajzi számú földrészletből adták ki. 
	A panaszbeadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.), a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.), illetve a jogorvoslathoz való jog (Alk. 57. § (5) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 
Tájékoztatás és iratok megküldése céljából megkerestem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (FVM) Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalát (másodfokon eljáró közigazgatási szerv), valamint az FVM Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Földművelésügyi Hivatalát (FM Hivatal).

Megállapított tényállás
	A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítható, hogy panaszos részaránytulajdonát a Pátrohai "Zöld Mező" Tsz. 11/1865. számú tulajdoni különlapján 79,05 aranykorona értékben tartják nyilván. A panaszos az 1993. III. 17-én kelt kérelmében részaránytulajdona kiadásának helyéül a pátrohai 0178., a 0270., és a 0341. helyrajzi számú földrészleteket jelölte meg.
	A földkiadó bizottság földkiadást teljesítő 10/1996. számú és az FM Hivatal 274-4/1996. számú határozatát 1998-ban a Nyíregyházi Városi Bíróság hatályon kívül helyezte, s az FM Hivatalt új eljárás lefolytatására kötelezte.
	Az új eljárás lefolytatását követően az FM Hivatal a 211-209/1/1999. számú és 1999. november 19. napján kelt határozatával panaszos részére a pátrohai 0270/8. helyrajzi számú földrészletből 77,48 aranykorona értékű termőföld kiadását rendelte. Panaszos e határozat ellen fellebbezéssel élt. A fellebbezést a másodfokon eljáró közigazgatási szerv bírálta el a 318/2000. számú és 2000. V. 25-én kelt határozatával, s az FM Hivatal felülvizsgált határozatát megsemmisítette az új eljárás lefolytatására való kötelezés mellett.
	Az FM Hivatal a megismételt új eljárás során hozott 211-71/2000. számú és 1999. augusztus 31. napján kelt határozatával a pátrohai 017/13. helyrajzi számú földrészletből 28,78 aranykorona értékű termőföldet adott ki panaszos részére, mely határozat fellebbezés híján 2000. október 20. napján jogerőre emelkedett.
	Az FM Hivatal a 211-99/2000. számú és 2000. október 26-án kelt határozatával panaszos részére további 42,01 aranykorona értékű föld kiadását rendelte a pátrohai 0270/8. helyrajzi számú földrészletből. Panaszos e határozat ellen a törvényes határidőben, 2000. november 7. napján kelt fellebbezéssel élt, melyben újabb kérelmet is előterjesztett, miszerint: az 50,27 aranykorona értékű részaránytulajdonának megfelelő és részére még ki nem adott termőföldet a pátrohai 0270/6. helyrajzi számú földrészletből adják ki. A fellebbezést a másodfokon eljáró közigazgatási szerv - panaszos 2001. február 20-án kelt sürgetését követően - 2001. április 19. napján kelt 492/2001. számú határozatával bírálta el, s az FM Hivatal fellebbezéssel támadott határozatát helyben hagyta, és felhívta panaszos figyelmét arra, hogy határozatának felülvizsgálata a bíróságtól kérhető. Az FM Hivatal tájékoztatása szerint panaszos a hivatkozott határozatot a tértivevény tanúsága szerint 2001. május 2-án vette át. A határozat jogerős.
	Az FM Hivatal arról is tájékoztatott, hogy panaszos 8,26 aranykorona értékű részaránytulajdonnak megfelelő föld határozattal való kiadása még nem történt meg.
	Panaszos földkiadási ügyében az eljárás elhúzódását, valamint azt sérelmezte, hogy részaránytulajdona egy részének, 8,26 aranykorona értékű termőföldnek a kiadásáról az FM Hivatal határozattal még nem rendelkezett, s hogy a részére kiadott 42,01 aranykorona értékű termőföldet nem az általa kért pátrohai 0270/6. helyrajzi számú táblából adták ki.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
Az Alkotmány 13. §-ának (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
A földkiadásra vonatkozó alapvető szabályokat az 1993. évi II. törvény (Tv.) rendelkezései határozzák meg. 
A Tv. 5. §-ának (1) bekezdése szerint "A földkiadási eljárás a részarány-földtulajdonos kérelmére indul. A földkiadási kérelmet a részarány-földtulajdonos e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül nyújthatja be a földjét használó szövetkezet gazdálkodási területén működő földkiadó bizottságnál."
A (3) bekezdés úgy szól, hogy "A tulajdonos a kérelemben megjelölheti, hogy a szövetkezet gazdálkodási területén melyik településen és a településen belül a magánszemélyek részarány-földtulajdonának kielégítésére elkülönített földalapok közül melyikből és melyik földrészlet terhére kéri földkiadási kérelme teljesítését. Arra az esetre, ha a kérelem a megjelölt település területén nem lenne teljesíthető, a tulajdonos megjelölheti, hogy a földkiadó bizottság a szövetkezet gazdálkodási területén lévő településeket milyen sorrendben vegye figyelembe kérelmének átsorolásakor. Ha a tulajdonos a részére kiadásra kerülő föld önálló ingatlanná alakítását is kéri, nyilatkoznia kell arról, hogy vállalja annak költségeit."
A Tv. 6. §-ának (7) bekezdése szerint "Ha a földkiadási kérelmek teljesítésére a részarány-földtulajdonok kielégítésére elkülönített földek az adott településen - a településen belül a belterületen, illetőleg a külterületen - a földkiadási igények nagy száma miatt nem elegendőek, a földkiadó bizottság az érintett részarány-földtulajdonosok részvételével egyezség létrehozását kísérli meg, annak eldöntése céljából, hogy a teljesítési sorrend szempontjából azonos csoportba tartozó kérelmek közül melyek teljesíthetők az adott helyen. Ha nem jön létre egyezség, a földkiadó bizottság nyilvános sorsolással állapítja meg, hogy a teljesítési sorrend szempontjából azonos csoportba tartozó kérelmek közül melyek teljesíthetők. A sorsolásról jegyzőkönyvet kell készíteni."
A (8) bekezdés akként rendelkezik, hogy "Az adott csoportban ki nem elégíthető igényeket teljesítési sorrendben a következő csoportban, illetőleg a földkiadási kérelemben megjelölt következő településen kell - szükség esetén nyilvános sorsolással - teljesíteni. A földkiadó bizottság a sorsolásról jegyzőkönyvet készít."
A 7. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "Ha a részarány-földtulajdonos az 5. § (1) bekezdés szerinti kérelmében megjelölte, hogy az elkülönített földalapon belül melyik földrészletből kéri földjének kiadását, és a kérelem a 6. §-ban foglaltak figyelembevételével teljesíthető, a földkiadó bizottság a részarány-földtulajdonos által megjelölt földrészletet jelöli ki a földkiadás helyéül. Ha a földrészlet valamennyi kérelem teljesítésére nem elegendő, a földkiadó bizottság az érintett részarány-földtulajdonosok között egyezség létrehozását kísérli meg. Ha egyezség nem jön létre, a kielégíthető kérelmekről nyilvános sorsolással dönt és erről jegyzőkönyvet készít."
A (2) bekezdés rendelkezései előírják, hogy "Az (1) bekezdés szerint ki nem elégíthető igényekre vonatkozóan a földkiadó bizottság az érintettek közötti egyezség alapján, egyezség hiányában pedig sorsolással állapítja meg, hogy melyik földrészletből teljesíthető a földkiadási kérelem, és erről jegyzőkönyvet készít."
A Tv. 9/B. § (4) bekezdése úgy szól, hogy "A földkiadás során az FM hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el."
A Tv. 11. §-ának (3) bekezdése rögzíti "A földkiadó bizottság határozata ellen fellebbezést nyújthat be, akinek a határozat jogát vagy jogos érdekét sérti. A fellebbezést a kézhezvételtől számított nyolc napon belül a megyei földművelésügyi hivatalhoz kell benyújtani."
A Tv. 11/A. §-a szerint "Az FM hivatalnak az e törvény rendelkezései szerint első fokon hozott határozata ellen benyújtott fellebbezést a fővárosi földművelésügyi hivatal bírálja el. Ha a fővárosi földművelésügyi hivatal jár el első fokon, akkor a fellebbezést felettes szerve bírálja el."
A Tv. 13. §-ának (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Ha a földkiadás, illetőleg a részarány-földtulajdon helyének meghatározása céljából az FM hivatal nyilvános sorsolást tart, ezt a sorsolást megelőzően legalább 30 nappal a Magyar Közlönyben közzéteszi. A hirdetménynek tartalmaznia kell a sorsolás helyét, időpontját, a sorsolásra kerülő táblák helyrajzi számát, területét, AK értékét, a terület hasznosítására vonatkozó korlátozásokat (védett természeti terület stb.) és az ingatlan ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett kezelőjét. A hirdetményben meg kell jelölni a sorsoláson részvételre jogosultak körét. A sorsolást a helyben szokásos módon is meg kell hirdetni. A sorsoláson bármely okból meg nem jelenő jogosult később a mulasztására hivatkozva semmiféle jogot sem érvényesíthet, ebből az okból a sorsolás eredménye nem változtatható meg."
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. §-ának (1) bekezdése szerint "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."
Az Áe. 15. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az (5) bekezdés rögzíti "Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell."
Az Áe. 37. §-a úgy rendelkezik, hogy  "Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt."

A vizsgálat hivatkozik arra, hogy az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."
	A vizsgálat megállapította, hogy az FM Hivatal az Áe. 15. § (1) bekezdésében előírt határidőben panaszos földkiadási kérelmét nem teljesítette, ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas földkiadási határozatot nem hozott annak ellenére, hogy az eljárás felfüggesztésére indokot nem talált, s az ügyintézési határidő meghosszabbítása iránt sem intézkedett. Az FM Hivatal az ügyintézési határidő túllépésével mulasztást követett el. A hivatal mulasztásával megsértette panaszos jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogát. Ugyanakkor ez az eljárás sérti panaszos tulajdonhoz való jogát is azáltal, hogy panaszos ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas földkiadási határozat hiányában részaránytulajdona aranykorona értékének megfelelő konkrét helyrajzi számmal rendelkező termőföldön tulajdonosi jogait nem gyakorolhatja. A hivatal mulasztásával panaszos említett alkotmányos jogaival összefüggésben visszásságot idézett elő. 

Kezdeményezés
	Az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1), (2), (3) bekezdésére hivatkozással - kezdeményezem a hivatalvezetőnél, hogy a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei FM Hivatal az előtte folyamatban lévő földkiadási ügyben haladéktalanul hozzon ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozatot, és kérem, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve - a megtett intézkedéséről kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint az FM Hivatal vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2001. május 28.

Gönczöl Katalin