OBH 2946/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Varjú Gabriella

A vizsgálat megindítása
	A Déli Hírlap 2001. 03. 20-án megjelent "Tűzhalált szánt gyermekeinek" című cikke arról tudósított, hogy J.T. Tiszaladányban a lakásának felgyújtásával akarta megölni három gyermekét. A cikk szerint a nő különféle gyógyszereket szedett, amelyre alkalmanként alkoholt fogyasztott. Ilyenkor gyermekeiről sem tudott megfelelően gondoskodni. Ezért rokonai a gyermekek családból való kiemelését kezdeményezték. Az asszony - az újságcikk szerint azért, hogy ne vegyék el tőle a gyermekeit - 2000. július 17-én késő este elhatározta, hogy megöli őket. Az éjszaka során kétszer gyújtotta fel a lakását. A gyermekek mind a kétszer észrevették a tüzet és a szomszédok segítségével eloltották. Az asszony ellen büntető eljárás indult és jelenleg előzetes letartóztatásban van.
	Az újságcikk alapján felmerült az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében foglalt, a gyermekek testi, szellemi, erkölcsi fejlődéshez való jogát sértő visszásság lehetősége. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (2) bekezdésére figyelemmel, az ügyben hivatalból vizsgálat indult.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa tájékoztatást kért Tiszaladány község jegyzőjétől és Tokaj Város Gyámhivatalától, valamint a Tokaji Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálattól, hogy volt-e tudomásuk a kiskorú gyermekek veszélyeztetettségéről, annak megelőzése és megszüntetése érdekében milyen intézkedéseket kezdeményeztek.

A megállapított tényállás
	Tiszaladány Község jegyzőjének tájékoztatása szerint az érintett család problémájáról első alkalommal 2000. július 17-én értesültek. Ekkor jelent meg a polgármesteri hivatalban idézés nélkül az asszony sógornője. Elmondta, hogy amióta a nő egyedül neveli a három kiskorú gyermeket idegileg teljesen kimerült. Nyugtatókat szed, a gyermekekről nem gondoskodik megfelelően. A felvett jegyzőkönyv alapján az anyát azonnal beidézték, de meghallgatására már nem kerülhetett sor. Az asszony aznap éjszaka felgyújtotta a lakását és másnap előzetes letartóztatásba került.
	A helyi pedagógusok véleménye szerint az asszony a gyermekeket rendesen járatta iskolába. Kifogástalanul ellátta őket, élelemben és ruházatban nem volt hiányuk. A védőnő sem tett észrevételt az anya magatartásával kapcsolatban. A jegyzőnek, mint az első fokú gyámhatóságnak a gyermekek veszélyeztetettségéről tehát nem volt tudomása. Így lehetősége és oka sem volt arra, hogy július 17-ét megelőzően beavatkozzon a család életébe és a gyermekeket védelembe vegye.
	2000. július 24-én idézés nélkül megjelent a polgármesteri hivatalban a gyermekek nagyanyja.  Elmondta, hogy mivel a gyermekek szülei előzetes letartóztatásban vannak, így a két kisebb gyermekről ő gondoskodik, a harmadik gyermekről pedig annak keresztanyja. Kérte, hogy az anya letartóztatásának idejére a gyermekek ilyen formában történő elhelyezéséhez járuljanak hozzá. Tokaj Város Gyámhivatala a családok körülményeit alkalmasnak találta a gyermekek ellátására, ezért a két kisebb gyermek számára a nagymamát, a nagyobb fiú számára pedig a keresztanyját gyámként kirendelte. 
	A családsegítő és gyermekjóléti szolgálat a gyermekek veszélyeztetettségét korábban nem észlelte. Július 17-ét megelőzően csak egyszer került kapcsolatba a családdal, amikor a Tiszaladány Polgármesteri Hivatala gyámügyi előadójának kérésére ruhaneműt adtak számukra. A családsegítő és gyermekjóléti szolgálat, valamint a polgármesteri hivatal a gyermekeket befogadó családok támogatásában együttműködik.
Rendszeresen tartják velük a kapcsolatot. A gyermekek megítélésük szerint jelenleg nem veszélyeztetettek, de szükség szerint segítik a gyámokat nevelői, gondozói tevékenységükben és anyagilag is támogatják őket.

Az ügy jogszabályi háttere 
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
•	A házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény
Csjt. 91. § (1) Szünetel a szülői felügyelet,
a) ha a szülő cselekvőképtelen, vagy cselekvőképességében korlátozva van,
b) ha a szülő ismeretlen helyen távol van, vagy ténylegesen akadályozva van,
c) ha a bíróság a gyermeket harmadik személynél helyezte el.
d) ha a gyermeket a gyámhivatal átmeneti nevelésbe vette,
e) ha a gyámhivatal a gyermek családba fogadásához hozzájárult.
Csjt. 93. § Az a kiskorú, aki nem áll szülői felügyelet alatt, gyámság alá tartozik.
Csjt. 94. § (1) A gyámság alá tartozó kiskorú részére a gyámhivatal gyámot rendel.
(2) A gyámhatóság a gyámrendelés iránt hivatalból intézkedik.
(3) A kiskorú legközelebbi rokonai kötelesek a gyámhatóságnak haladéktalanul bejelenteni, ha a kiskorú részére bármely okból gyám rendelése szükséges. A bíróság, az anyakönyvvezető, a hagyatéki leltározást végző és az egyéb államigazgatási feladatot ellátó szervek kötelesek a gyámhatósággal közölni a hivatalos eljárásuk során tudomásukra jutott minden olyan esetet, amelyben valamely kiskorú részére gyámot kell rendelni.
Csjt. 96. § (1) Nevezett gyám nemlétében a gyámhatóság elsősorban a gyámság ellátására alkalmas rokont, illetőleg a kiskorúval más családi kapcsolatban álló személyt rendel ki gyámul. Ha ilyen hozzátartozó nincs, a gyámhatóság más alkalmas személyt rendel ki.
(2) Azt a személyt,
a) akinél a gyámhivatal a gyermeket ideiglenes hatállyal elhelyezte [91. § (2) bek.],
b) akinél a bíróság a gyermeket elhelyezte [72/A. § (1) bek.],
  c) aki a gyermeket a gyámhatóság hozzájárulásával családba fogadta a gyermek gyámjául kell rendelni.
Csjt. 97. § (1) A gyámhatóság rendszerint minden kiskorú részére külön gyámot rendel.
(2) Testvérek részére közös gyámot kell rendelni, ettől a szabálytól azonban bármelyik kiskorú érdekében el lehet térni.
•	A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX.10.) Korm. rendelet
127. § (1) Ha a gyermek részére gyámrendelés szükséges, ennek tényét a Gyvt. 5. §-ának d) pontjában meghatározott hozzátartozók, valamint a Csjt. 94. §-ának (3) bekezdésében meghatározott szervek és személyek kötelesek jelezni a gyámhivatalnak. A gyám kirendelését azonban bármely más szerv vagy személy is kezdeményezheti.
(2) A gyámhivatal gyámot a szülői felügyelet alatt nem álló gyermek részére rendel. Nem áll szülői felügyelet alatt a gyermek, ha
a) a szülők meghaltak,
b) a szülők szülői felügyeletét a bíróság megszüntette,
c) a szülők cselekvőképtelenek vagy cselekvőképességükben korlátozva vannak,
d) a szülők ismeretlen helyen távol vannak, vagy ténylegesen akadályozva vannak,
e) a bíróság a gyermeket harmadik személynél helyezte el,
f) a gyermeket a gyámhivatal átmeneti vagy tartós nevelésbe vette,
g) a gyámhivatal a gyermek családba fogadásához hozzájárult,
h) a gyámhivatal a gyermeket ideiglenes hatállyal hozzátartozónál vagy más személynél, illetőleg nevelőszülőnél, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben helyezte el és szülője ellen a szülői felügyelet megszüntetése iránt per van folyamatban.
(3) Ha a szülői felügyeleti jogot gyakorló szülő meghal, szülői felügyeletét a bíróság megszüntette vagy az szünetel, de a másik szülő él és szülői felügyeletét gyakorolhatja, gyám rendelésének nincs helye.
128. § (1) A gyámrendelés előtt a gyámhivatalnak vizsgálnia kell:
a) a gyámrendelés okát,
b) azt, hogy a gyermek kinek a gondozásában él és a gyermek ellátására személye és körülményei alkalmasak-e,
c) van-e nevezett gyám vagy gyámságból kizárt személy; van-e a gyermeknek olyan rokona, hozzátartozója, aki gyámként kirendelhető,
d) van-e a gyermeknek vagyona és azt ki kezeli.
(2) A gyámrendelés előtt a gyámhivatal beszerzi:
a) a gyámrendelés alapjául szolgáló okiratokat (szülők halotti anyakönyvi másolata, bírói ítélet),
b) a gyermek születési anyakönyvi másolatát.
(3) A gyámhivatal a Gyvt. 128. §-ában meghatározottakon kívül meghallgatja a gyámi tisztség viselésére figyelembe vehető személyt, továbbá vizsgálja, hogy viselhet-e gyámságot, és személyiségénél fogva alkalmas-e a tisztség ellátására.
(4) A gyámhivatal a (3) bekezdésben foglaltak vizsgálata során - szükség szerint - orvosi, pszichológiai véleményt és jövedelemigazolást szerez be.
130. § (1) A gyámrendelő határozat rendelkező része a 14. §-ban foglaltakon kívül tartalmazza:
    a) tájékoztatást a gyámi tisztséggel járó jogokról és kötelezettségekről,
b) a gyámi tisztséggel járó jogok és kötelezettségek kezdetének időpontját,
c) az illetékes jegyző megkeresését az ingó és ingatlan vagyon leltározására.
(2) A gyámhivatal határozatát azonnal végrehajthatónak nyilvánítja.

A vizsgálat megállapításai
	A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy az illetékes szervek - Tiszaladány község jegyzője, Tokaj Város Gyámhivatala, valamint a Tokaji Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat - az érintett gyermekek védelme érdekében a jogszabályban előírt kötelezettségeiknek eleget tettek.
	A jegyzőnek, a gyámhivatalnak és a gyermekjóléti szolgálatnak nem volt tudomása a család működési zavarairól, a gyermekek veszélyeztetettségéről, mivel azt a gyermekekkel közvetlen kapcsolatban álló szakemberek sem észlelték. Amikor értesültek a család problémájáról, annak megszüntetése érdekében azonnal intézkedést kezdeményeztek (az anyát beidézték a gyámhatóságra). Végül is nem volt szükség a hatóságok közvetlen beavatkozására, mert a veszélyeztetettség megszüntetése érdekében a gyermekek környezetében élő rokonok gyors segítséget nyújtottak. A gyermekek nevelését és gondozását saját környezetükben vállalták. Az apai nagyszülő a jogszabályi előírásoknak megfelelően haladéktalanul bejelentette a gyámhatóságnak, hogy a szülők tényleges akadályoztatása miatt (mindketten előzetes letartóztatásba kerültek) a kiskorúak részére gyám rendelése szükséges. A gyámhivatal - megvizsgálva a jogszabályban előírt követelményeket - a gyámság ellátására alkalmas rokonokat rendelte ki gyámként. A rokonok kérésének megfelelően, de a gyermekek igényeire is figyelemmel a két kisebb gyermek gyámja a nagymama, a nagyobb fiúnak pedig a keresztanyja lett. A gyermekek helyzete rendeződött, jelenleg már nincsenek veszélyeztetett helyzetben. A családsegítő és gyermekjóléti szolgálat és a jegyző, mint első fokú gyámhatóság azóta is figyelemmel kíséri a gyermekek sorsát, tartja velük a kapcsolatot. A gyermekjóléti alapellátás keretében a veszélyeztetettség megelőzése érdekében szükség szerint segítik a gyámok nevelői, gondozói tevékenységét és a gyermekeket anyagilag is támogatják.
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy az ügyben illetékes szervek eljárása a gyermekek megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez való jogát nem sértette, Alkotmányos visszásságot nem okozott, ezért az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2001. július 19.

Takács Albert