OBH 2798/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Bódis Cecília

Az eljárás megindítása
	A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában sérelmezte, hogy a Magyar Posta Rt. televízió üzemben tartási díjak beszedésével kapcsolatos 
gyakorlata jogellenes és közérdeket sértő, mivel az adott hónapra vonatkozó díj fizetését a hónap letelte előtt követeli, illetve (a szerinte nem is elkésett díjjal összefüggésben) a pótdíj már a következő hónapban esedékes. A panaszos a konkrét esetben fizetési felszólítást sem kapott,  holott a vonatkozó kormányrendelet az utólagos díjfizetést írja elő és a fizetési felszólítást követő hónapra határozza meg a pótdíjfizetés esedékességét.
Vizsgálatom annak megállapítására indult, hogy a Magyar Posta Rt., mint díjbeszedő a televízió üzemben tartási díj fizetési határnapjának meghatározásával, illetve a késedelmes fizetés esetén fizetendő pótdíj kötelezettséget megállapító eljárásával sérelmet okoz-e az Alkotmányban biztosított jogbiztonsághoz, illetve a tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatosan.

A megállapított tényállás
	A panaszos a november - december havi üzemben tartási díjat január elején, a következő időszakra szóló díjat március elején kívánta befizetni, melyeket az illetékes posta már nem fogadott el, mert késedelmesnek tartotta és pótdíjcsekket állított ki. A panaszos fizetési felszólítást nem kapott. Véleménye szerint elfogadhatatlan, hogy a befizetési nyugta átadása a "postással történő találkozás esetlegességén múljék".
A Magyar Posta Rt. elnök-vezérigazgatója az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése alapján megkeresésünkre megküldte hivatalomnak a panaszosnak írt levelét, melyben tájékoztatta a vonatkozó jogszabályok, illetve a postai szabályzat rendelkezéseiről és a konkrét ügyben tett intézkedéseiről:
A posta, mint díjbeszedő jogosult a fizetés határnapját úgy meghatározni, hogy arra kéthavonta, összevontan kerüljön sor. A díjak beszedése a kézbesítő feladata, aki a nyugta bemutatását a díjbeszedési hónap 25-ig két alkalommal köteles megkísérelni, majd sikertelen díjbeszedés esetén értesítést, a második alkalommal pedig készpénz-átutalási megbízást köteles az üzemben tartónak átadni, vagy a postaládájában elhelyezni. A díjfizetési határidő minden második hónap (díjfizetési hónap) utolsó munkanapja. A Televízió Díjnyilvántartó Hivatal díjszedésre a nyugtákat a díjbeszedési hónapot megelőző hónapban adja át a postának.
A Posta az ügyintéző feltehetően pontatlan tájékoztatására hivatkozva mentesítette a panaszost a korábbi pótdíj megfizetése alól.
	A panaszos üzembentartó ezt követően ismét levéllel fordult hivatalomhoz, panaszolva, hogy korábbi felvetésére érdemben nem kapott választ; a díjbeszedő helytelenül jár el, hiszen nem a jogszabálynak megfelelően szedi be a havi üzemben tartási díjakat és így a pótdíjakat sem, másrészt a levélben ismertetett eljárási szabályoknak nem felel meg a gyakorlat, mert a díjbeszedési határnap előtt már egy felszólítást talált a postaládájában.

Az ügy jogszabályi háttere és az érintett alkotmányos jog

•	A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 79. § (1) bekezdése szerint üzemben tartási díjat köteles fizetni az, aki televízió-műsor vételére alkalmas készüléket üzemeltet. Az üzemben tartási díj - ha e törvény másként nem rendelkezik - televíziókészülékenként fizetendő. 
A 82. § (1) szerint a díjfizetési kötelezettség a televíziókészülék üzemeltetésének megkezdését követő hónap első napján kezdődik és az üzemeltetés megszűnése hónapjának utolsó napjáig áll fenn. 
(2) Ha a díjfizetésre kötelezett a fizetésére vonatkozó kötelezettségének nem tesz eleget, az elmulasztott díjon felül, a díjjal azonos összegű pótdíjat köteles fizetni.
A 82/A. § (1) bekezdése szerint az üzemben tartási díj az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény 3. §-ának (1) bekezdése alkalmazásában adónak minősül azzal, hogy az e kötelezettséggel kapcsolatos adóhatósági feladatokat - a helyszíni ellenőrzés és az annak eredményeként megindított adóigazgatási eljárás kivételével - az üzemben tartási díj beszedésével megbízott (Magyar Posta Rt.) látja el. 

•	A Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről szóló 2000. évi CXXXIII. törvény 58. §-a szerint a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 79. §-ának (2) bekezdésében megjelölt üzemben tartási díj összege 2001. évben havi 690 forint, 2002. évben havi 740 forint.
A 148. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy felhatalmazást kap a Kormány, hogy az üzemben tartási díj beszedésének rendszerét, a beszedésre jogosult szervezet kiválasztásának részletes szabályait - ideértve a 82. § (2) bekezdésében foglaltakat is - rendeletben szabályozza. 
A készülék üzemben tartási díj beszedésének részletes szabályairól szóló 122/1997. (VII. 17.) Korm. rendelet 2. §-a úgy szól, hogy az üzemben tartási díj havonként utólagosan esedékes és a fizetési kötelezettség a díjbeszedő által meghatározott határnapig teljesítendő. A díjbeszedő jogosult a fizetési kötelezettség határnapját úgy meghatározni, hogy a teljesítésre kéthavonta összevontan kerüljön sor. 
A 3. § szerint ha az üzemben tartó a fizetésre vonatkozó kötelezettségének nem tesz eleget, a hátralékos díj és az azzal összefüggő pótdíj a díjbeszedő felszólítását követő hónapban egy összegben esedékes. 

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban:
•	A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, a 
13. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai 
	A fent idézett jogszabályok szerint a pótdíj a nem teljesítés (késedelem) esetén a fizetési felszólítást követő hónapban esedékes, valamint meghatározott ennek a mértéke is. Ám a jogszabály a díjbeszedőre bízza a fizetési határidők megállapítását, azzal, hogy a díjbeszedő jogosult a díjat kéthavonként összevontan meghatározni. 
Amennyiben a teljesítésre megállapított határnapig, azaz a kéthavi fizetési időszak második hónapjának 25-ig nem történik meg a díj kiegyenlítése, a Magyar Posta Rt. a 122/1997. (VII. 17.) Korm. rendelet 3. §-ában foglaltak alapján fizetési felszólítást küld a kötelezettnek, amely alapján a díjfizetőnek még a hónap utolsó munkanapjáig lehetősége van a fizetésre. Amennyiben a kötelezett a fizetési felszólítás ellenére sem teljesít, a felszólítást követő hónapban a hátralékos díj és az 1996. évi I. törvényben meghatározott pótdíj (az üzemben tartási díj 100 százaléka) egy összegben esedékessé válik. A tartozást a bankszámlával rendelkező üzembentartó esetén azonnali beszedési megbízással kell végrehajtani.
A vonatkozó jogszabályok nem mondják ki, mikor legyen a határnap, vagy hogy a késedelmes fizetés esetére milyen konkrét fizetési határidő álljon rendelkezésre, viszont a szankció meghatározott és annak esedékességéről annyi, hogy az a felszólítást követő hónap. Jelen gyakorlat szerint az üzemben tartó a fizetési felszólítást már a díjbeszedési hónapban (általában 25-e előtt) megkapja, és amennyiben nem teljesít a hónap utolsó munkanapjáig, akkor a következő hónap első napjától már pótdíj fizetésére lehet kötelezni. 
Azaz a pótdíj fizetésre akár egy nap késedelem esetén is sor kerülhet, hiszen például február hónapban előfordulhat, hogy a 26. nap az utolsó munkanap, a szankció pedig a díjjal megegyező pótdíj. Természetesen jelenleg a többi hónapban sem hosszabb a határidő 5 napnál, amennyiben pedig a fizetési felszólítás 25-e után érkezik, akkor ennél feltétlenül kevesebb. 
Sokak számára - főleg a decemberi díjfizetéskor - gondot okoz a hónap végéig a kéthavi esedékes díj teljesítése, ráadásul az emberek többsége a számláit minden hónap elején fizeti. A nyugdíjas üzemben tartóknak, akik még nem részesülhetnek mentességben szintén gondot okoz a befizetés.
A díjbeszedő által meghatározott határnap önmagában nem sértené a jogszabály "betűjét". Viszont azzal a szabállyal együtt vizsgálva, mely szerint a pótdíj a fizetési felszólítást követő hónapban esedékes, akkor a következőket állapíthatjuk meg. Ez a szabály attól teszi függővé a pótdíj-kötelezettség esedékességét,  hogy a fizetési határnap, illetve késedelem esetén a felszólítás mikor, mely határidőket használva kerül az üzemben tartóhoz. A határnapok meghatározására a díjbeszedő jogosult. A Posta által megállapított 25-i határnap - a gyakorlati alkalmazás esetleges hibái nélkül is - méltánytalannak tekinthető. Aránytalan a magas pótdíj (a kéthavi 1480 forint üzemben tartási díj helyett annak kétszerese: 2960 forint) felszámítása a csekély, esetleg néhány napos késedelem szankciójaként.
A vizsgált problémára megoldás lehetne végső ("pótdíjmentes") határidőként a fizetési felszólítást követő hónap konkrét határnapját (pl. 5-ét, 10-ét, a hónap közepét) meghatározni, vagy a jogszabályban eleve utólagos díjfizetési határnapot a díjfizetési időszakok letelte utánra, a következő hónap elejére megállapítani. (Ahogyan az a lakbérek, vételárrészletek, stb. fizetésénél szokásos.)
	A fentiek alapján megállapítom, hogy a Posta, mint díjbeszedő visszásságot okoz, ha úgy állapítja meg a fizetési határnapot, hogy nem teljesítés esetén a fizetési felszólítás után a kötelezettnek egyáltalán nem marad ideje a befizetésre, vagy csak rendkívül rövid határidővel teljesíthet.
	A Magyar Posta Rt. a pótdíjfizetést megállapító eljárásával a jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal, valamit a tulajdonhoz való alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okoz, melynek orvoslása érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Magyar Posta Rt. elnök-vezérigazgatóját, hogy jelenlegi szabályait, gyakorlatát úgy módosítsa, hogy a díjfizetési határnap és a késedelmi pótdíj esedékessége között kellő idő álljon rendelkezésre a teljesítésre.

Budapest, 2002. február 25.

Lenkovics Barnabás