OBH 2680/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy:  Sárospataki általános iskolák  összevonása

Az eljárás megindulása
	A panaszos a sárospataki Petőfi Sándor Általános Iskola szülői munkaközössége, iskolaszéke és tantestülete nevében fordult panasszal az országgyűlési biztosokhoz az önkormányzatnak az Esze Tamás Általános Iskola és a Petőfi Sándor Általános Iskola összevonásával kapcsolatos döntése miatt. Az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, és a panaszos által benyújtott iratokon túl beszereztem az önkormányzat álláspontját is. Az iratok alapján az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás
	A panaszos kifogásolta, hogy a képviselőtestület 2001. február 26-i ülésén a 2929/27/2001. (II.26.) KT sz. határozattal 2001. szeptember 1-jei hatállyal elrendelte a Esze Tamás Általános Iskola és a Petőfi Sándor Általános Iskola összevonását.  A szülők az összevonási tervekről az iskola igazgatójától értesültek, de annak valóságos okairól, és várható hatásairól nem kaptak teljes körű tájékoztatást. Az intézkedés előkészíttetlenségének bizonyítékaként értékelték a határozatnak azt a kitételét, hogy a pedagógusok létszámára, osztálybontásokra, és azok elhelyezésére vonatkozó javaslat kidolgozásával az iskolák igazgatóit bízták meg. Nehezményezték, hogy a korábbi tervezetek az iskolák összevonására 2003-as időpontot tartottak célszerűnek, de ezt előkészítetlenül és indokolatlanul hozták előre.
	Az önkormányzat által megküldött iratokból megállapítottam, hogy az önkormányzat már 2000 február 28-i ülésén megtárgyalta a város oktatási intézményeinek racionálisabb működtetésére készült szakértői javaslatot, és az 1700-2/36/2000. (II.28.) KT számú, majd pedig a 5196/102/2000.(IV.17.) KT. sz. határozatával elrendelte az általános iskolák összevonásával kapcsolatos javaslat kidolgozását. Az előkészítésbe az érintett intézmények vezetőit bevonták. Az 2000. novemberében készült javaslat feltárta, hogy a születések száma a városban a húsz évvel korábbinak csak mintegy a felét teszi ki napjainkban, így az iskolákban érdemi változás nem történt. Az állami támogatás a gyermekek számának arányában csökken, míg az intézmények fenntartási költségei folyamatosan nőnek. Az intézmények összevonására "fájdalommentes" megoldásként 2003-as határidőt javasolt, amely biztosítja a spontán leépülés lehetőségét. A 2003 legkésőbbi határidőt az is indokolta, hogy a közoktatási minimumról szóló jogszabályok előírják, hogy 2003-ra minden általános iskolának rendelkeznie kell tornateremmel. Az érintett iskolák esetében ez jelentős többletköltséget eredményezne.
	A képviselőtestület 2001. februárjában úgy döntött, hogy az összevonásra a következő tanévtől kerüljön sor. Az önkormányzat az előterjesztést az előkészítésben résztvevő intézményvezetők által eljuttatta az intézmények szülői munkaközössége, iskolaszéke és tantestülete számára, akik a testületi ülés napjáig a véleményüket írásban eljuttatták a képviselőtestület számára. A napirend tárgyalásakor az észrevételeket a képviselőkkel ismertették. 

A vizsgálat jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül,
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

•	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 
88. § (6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített - szakvéleményét.
102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek, az iskolai diákönkormányzatnak  a véleményét.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és nagyfokú önállósággal bír az intézményi struktúra szervezésében. Döntését a csökkenő gyermeklétszám miatt alacsony kihasználtságú intézmények gazdaságtalan működése indokolja.
	A korábbi vizsgálatokban már megállapítottam, hogy az országosan tapasztalható oktatási-nevelési intézmény átszervezés, összevonás vagy megszüntetés gazdasági és demográfiai okok természetes következménye, és nem tekinthető jogellenes magatartásnak az iskolák összevonása, ha az alapító betartja az arra vonatkozó garanciális szabályokat.
	Az Alkotmány deklarálja az önkormányzati önállóságot, és a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény határozza meg az önkormányzatok jogait és feladatait. Az önkormányzat döntése kizárólag törvényességi, és alkotmányossági szempontból vizsgálható. Gazdálkodása célszerűségi okokból nem bírálható felül. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal törvényességi kifogás alapján megvizsgálta a képviselőtestület határozatát, de nem talált okot törvényességi észrevételre.
	Az önkormányzat határozatainak meghozatala előtt a Köot. 102. § (3) bekezdésében foglaltak alapján megismerte az érintett intézmények alkalmazotti közösségének, iskolaszékének, és a szülői szervezetek véleményét. A becsatolt iratok alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat megvizsgált minden felvetett lehetséges megoldást, és a törvényes keretek között a jogait gyakorolva hozott döntést az iskolák összevonásáról.
	A panasznak azon részével kapcsolatban, amely az intézkedés előkészíttetlenségének bizonyítékaként értékelte, hogy a határozat az iskolák igazgatóit bízta meg a pedagógusok létszámára, osztálybontásokra, és azok elhelyezésére vonatkozó javaslat kidolgozásával, megállapítottam, hogy a döntés legcélszerűbb, az érintettek érdekeit leginkább figyelembe vevő, és az oktatás minőségét növelő intézkedéseket teszi lehetővé. Nem tekinthető egyértelműen indokolatlanak az összevonás időpontjának két évvel történt előbbre vitele, mert a hasonló intézményi átszervezések országos tapasztalata az, hogy az évekkel kitolt átszervezés híre miatt meginduló "spontán" megszüntetés sok esetben irányíthatatlanná tette az oktatási intézmények átszervezését. A szülők élve a szabad iskolaválasztás lehetőségével a megszüntetésre kijelölt iskolából gyermekeiket minél hamarabb másik iskolába íratják át, és így nincs lehetőség az osztályokat és pedagógusokat együtt "áthelyezni" a jogutód iskolába.
	Megvizsgáltam, hogy a döntés a diákok számára okozott-e aránytalan terhet. A tanulók, és szüleik természetesen azt az iskolát választották, amely megítélésük szerint - minden szempontot összevetve - a legjobb számukra. Nem kétséges tehát, hogy minden döntés, amely a megszokott körülmények megváltoztatására kényszeríti az érintetteket, terhet jelenthetnek. Az aránytalanság megítélése azonban minden egyes gyermek esetében mérlegelés kérdése. Megállapítottam, hogy az önkormányzatnak a döntése nem okozott aránytalan terhet.
	A művelődéshez való jog az alkotmányban biztosított alapjogok második generációjaként ismert jogok csoportjának része, olyan társadalmi konszenzuson alapuló érték, amely államcélként fogalmazódik meg. Az állam törvényekben vállalt feladatának ellátását - helyi szinten - az önkormányzatok közreműködésével valósítja meg azáltal, hogy biztosítja - többek között - az ingyenes és kötelező általános iskola igénybevételének lehetőségét.
	A vizsgálat szerint a szülőket továbbra is megilleti a szabad iskolaválasztás joga. E jogot azonban nem lehet kiterjesztően értelmezni, mert az nem biztosítja a gyermekeknek és szüleiknek azt, hogy a művelődéshez való alapjogra hivatkozással az ingyenes és kötelező általános iskola biztosításának sérelme nélkül, valamely intézmény változatlanul hagyását követeljék.
	A rendelkezésemre álló iratok, és a kapott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat az eljárásában alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem okozott, ezért a vizsgálatot megszüntettem.

Budapest, 2001. szeptember 10.

Takács Albert