OBH 2601/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindulása:
	A Komárom-Esztergom Megyei Rendőr-főkapitányságon fogvatartott panaszos beadványában sérelmezte, hogy 2001. március 18-ig hiába kérte ügyészi meghallgatását a vele szemben folytatott büntetőeljárással kapcsolatban. Kifogásolta továbbá, hogy fogvatartása első hónapjában nem tarthatott kapcsolatot a hozzátartozóival, ill. nem kaphatott csomagot sem, ezért nem tudott fehérneműt, ruhát, cipőt váltani. A fogdán nem biztosították számára az alapvető tisztasági felszereléseket sem. Látogató fogadását csak a fogvatartása 4. hónapjában engedélyezték: a nagyszülőjével találkozhatott, édesanyjával és barátnőjével viszont nem.
Az ügyben alkotmányos állampolgári jogokkal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a Komárom-Esztergom Megyei Főügyészség vezetőjét a panaszban foglaltak megalapozottságának kivizsgálására kértem fel.

Érintett alkotmányos jogok:

•	Tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 57. § /1/ bek.);
•	Lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alkotmány 70/D. § /1/ bek.)

Az ügy jogszabályi háttere:
•	1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról (Bv. tvr.):
118. § (1) Az előzetesen letartóztatott
d) hozzátartozóival és - az ügyész, a vádirat benyújtása után a bíróság jóváhagyásával - más személyekkel levelezhet, legalább havonta egyszer fogadhat látogatót, és kaphat csomagot,
(2) Az előzetesen letartóztatott levelezési és látogató-fogadási joga - a védőjével való érintkezés kivételével -, valamint a csomagküldeményhez való joga a büntető eljárás eredményessége érdekében korlátozható.
•	19/1995. (XII. 13.) BM rendelet a rendőrségi fogdák rendjéről: 
2. § (1) A fogvatartott
a) büntetőeljárási jogait gyakorolhatja, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselőjével kapcsolatot tarthat,
c) előzetesen letartóztatott hozzátartozójával és - az ügyész, a vádirat benyújtása után a bíróság jóváhagyásával - más személyekkel levelezhet, legalább havonta két alkalommal fogadhat látogatót, hetente két alkalommal kaphat csomagot,
f) anyagi és egészségügyi ellátásra, pihenésre jogosult, saját ruháját viselheti, gyógyszert térítés nélkül kap,
(2) Az előzetesen letartóztatott levelezési és látogató fogadási joga - védőjével, továbbá a 3. § (4) bekezdésének b) pontjában felsorolt szervezetek képviselőivel való érintkezés kivételével -, valamint a csomagküldeményhez való joga a büntetőeljárás eredményessége érdekében korlátozható.
(7) A fogvatartott és hozzátartozója, valamint a (4) bekezdésben nem szereplő más személyek közötti kapcsolattartásra (látogató fogadása) előzetes egyeztetés szerinti időpontban, a rendőrség épületében, ellenőrzés és felügyelet mellett havonta két alkalommal, alkalmanként 30 perc időtartamban kerülhet sor.
(8) A fogvatartott egy időben csak egy, ha az őrzés biztonságát, a fogda rendjét nem veszélyezteti, a fogvatartásért felelős engedélyével több látogatót fogadhat.
4. § Panaszt és kérelmet a fogvatartott naponta terjeszthet elő. A beadványok elkészítésének, illetőleg az elbírálásukra jogosult szervekhez való eljuttatásuk feltételeiről a fogvatartásért felelősnek kell gondoskodnia.
6. § (1) A fogvatartott levelezése a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv képviselője által ellenőrizhető, ha az eljárás adatai az Rtv. 18. §-ának (3) bekezdésében meghatározott érdekek sérelmét valószínűsítik. Az ellenőrzés tényét a fogvatartottal közölni kell.
(2) A fogvatartottnak a védőjéhez, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselőjéhez, a hatóságokhoz és az emberi jogok védelmét ellátó szervezetekhez küldött levelei nem ellenőrizhetők.
(3) Amennyiben az ellenőrzött levél tartalma az (1) bekezdés első mondatában hivatkozott valamely érdeket sért, a levél nem továbbítható.
7. § (1) A fogvatartott jogosult hetente egy munkanapon és egy munkaszüneti vagy pihenőnapon csomag fogadására.
(2) Csomagban továbbítható a fogvatartott részére
a) olyan, szobahőmérsékleten nem romlandó, kereskedelemben forgalmazott, alkoholt vagy egyéb kábító hatású szert nem tartalmazó élelmiszer, amelynek csomagolása személyi sérülés okozására nem alkalmas, és a csomag súlya a 3 kg-ot nem haladhatja meg,
b) ruházati cikk és egyéb olyan tárgy, amelyet a fogvatartott e rendelet melléklete szerint magánál tarthat.
(3) A csomag tartalmát - a csomag átadójának, postai küldemény esetén címzettjének jelenlétében felnyitva - ellenőrizni kell. A (2) bekezdés értelmében nem engedélyezhető élelmiszert tartalmazó, valamint a 2. § (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott számot túllépő csomag továbbítását meg kell tagadni, illetve a feladónak vissza kell küldeni. Az emiatt felmerült postaköltségek a fogvatartottat terhelik. Amennyiben a fogvatartott a költségek fedezetével nem rendelkezik, azt a fogvatartást végrehajtó szerv megelőlegezi.
8. § (1) A fogvatartott részére - amennyiben saját ruházata egészségi vagy biztonsági okból nem megfelelő, továbbá a 15. § (3) bekezdésében foglalt tilalom maradéktalan érvényesítése érdekében - a fogvatartást foganatosító szerv a fogvatartás időtartamára az időjárásnak megfelelő ruházatot biztosít.
26. § (1) A fogvatartásért felelős a rendőri szerv költségére a fogvatartott részére személyi felszerelésként műanyag étkészletet, ivópoharat, paplanhuzatot, lepedőt, takarót és laticel derékaljat biztosít.
(2) Amennyiben a fogvatartott azzal nem rendelkezik, számára két törülközőt, hálóinget, 1 pár papucsot, pótruházatot, mosdószappant, egészségügyi papírt, vattát vagy tampont, fogkefét, fogkrémet, félpengés borotvát, borotvahabot kell biztosítani.

A vizsgálat megállapításai:
	A Komárom-Esztergom Megyei Főügyészség tájékoztatása szerint a panaszost 2000. december 13-án vették őrizetbe kábítószerrel való visszaélés alapos gyanúja miatt. Előzetes letartóztatását december 15-én rendelték el. 
A panaszos - írásbeli nyilatkozatának tanúsága szerint - a szükséges ágyneműt és tisztálkodó-szereket a Megyei Rendőr-főkapitányság Központi Fogdáján átvette, papucsot viszont - a 19/1995. BM rendelet 26. §-ának előírásai ellenére - nem kapott, mert a fogda készlete kifogyott, és az igényelt pótlás még nem érkezett meg.
Az Esztergomi Rendőrkapitányság úgy rendelkezett, hogy a panaszos kapcsolattartási jogát a büntetőeljárás eredményessége érdekében korlátozza. A fogvatartott csomagfogadási jogát a gyakorlatban nem korlátozták, 2000. december 28-án édesanyja hozott neki csomagot, amely fogkefét, fogkrémet, törölközőt, sampont, zoknit, melegítőt, pólót és rövidnadrágot tartalmazott. Ezt követően januárban és februárban, áprilisban és májusban négyszer, márciusban három alkalommal kapott csomagot. Január 13-tól folyamatosan küldhetett és kaphatott leveleket is, melyeket ügyének rendőrségi előadója ellenőrzött.
Az Esztergomi Városi Ügyészség 2001. április 5-én engedélyezte a fogvatartott számára, hogy édesanyjával és nagymamájával találkozhasson. A panaszos részére ezt követően április 12-én, 26-án, május 10-én és 24-én engedélyezték a beszélőt. Az április 12-i beszélőre - szervezési hiba miatt - ténylegesen nem került sor, a többin a panaszos találkozott a nagyszülőjével. Édesanyja azért nem tudott részt venni a beszélőkön, mert eltörte a lábát. A barátnője nem tekinthető hozzátartozónak, ennélfogva a vele való kapcsolattartást az ügyész - mérlegelési jogkörében - engedélyezheti. A fogvatartott kérelmére az ügyészség 2001. május 28-án engedélyezte, hogy a barátnőjével is tarthasson kapcsolatot. A főügyészség megállapítása szerint a panaszos ellen folyamatban levő büntetőeljárás bonyolultsága miatt a kapcsolattartási jog korlátozása, majd annak fokozatos feloldása szükséges és indokolt volt.
A megyei főügyész által ezt követően megküldött iratok tanúsága szerint azonban 2001. június 15-én a panaszos kapcsolattartási jogát - a büntetőeljárás eredményessége érdekében -ismételten teljes mértékben korlátozták, ugyanis a gyanúsított megpróbált kicsempészni egy levelet a fogdáról.
	A panaszos ügyészi meghallgatására vonatkozó kérelmi lapja 2001. március 7-én érkezett meg az Esztergomi Városi Ügyészségre. Ezt megelőzően több alkalommal kérte szabadlábra helyezését, kérelmeit az ügyészség - a fogvatartott értesítése mellett - a bírósághoz továbbította. A február 27-én végzett fogdavizsgálat során a megyei főügyészhelyettes meghallgatta a panaszost, aki "a fogvatartást illető kérdéseire csak pozitív választ adott." 
A panaszos először tehát március 7-én, majd 9-én, 11-én és 18-án kérte ügyészi meghallgatását, melyre március 20-án sor került. Ugyanakkor csupán március 26-án írt beadványában említi azt, hogy a fogdába kerülésekor nem kapott papucsot, borotvát és borotvahabot, valamint, hogy beszélő engedélyezését kéri.
A megyei főügyészség a panasz kivizsgálása során feltárt bizonyos hiányosságokat, melyek orvoslása érdekében a fogvatartásért felelőshöz fordultak.
	Vizsgálatom során - a rendkívül részletes ügyészi tájékoztatás alapján - megállapítottam, hogy sérült a panaszos lehető legmagasabb szintű testi egészséghez fűződő alkotmányos joga, mikor a fogdán - a 19/1995. BM rendelet 26. § (2) bekezdésében foglaltak ellenére - nem biztosítottak papucsot a fogvatartott részére. Nem bizonyosodott be azonban, hogy tisztálkodó szerekkel sem látták volna el a panaszost.
Az ügyben ajánlást nem teszek, de felhívom a Komárom-Esztergom megyei rendőr-főkapitány figyelmét, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az irányítása alá tartozó rendőrségi fogdákon biztosítani tudják a fogvatartottak számára a jogszabályban felsorolt személyi felszereléseket.
	Megállapítottam továbbá, hogy az ügyészség jogszerűen korlátozta, ill. korlátozza jelenleg is a fogvatartott kapcsolattartási jogát, és a panaszos által kért ügyészi meghallgatásra is sor került, ennélfogva az ügyészség eljárása nem okozott alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.

Budapest, 2001. július 11.

Takács Albert