OBH 2283/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

A vizsgálat megindulása
	A panaszos 2001. február 15-én fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához azzal a panasszal, hogy nem kapja meg a működési engedélyt egy korszerűsített épületben létesítendő terményboltra, és a fellebbezést is rendkívül késedelmesen bírálja el a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal.
A vizsgálatot a tisztességes eljáráshoz való jog ( Alk. 2. § 1) sérelmének gyanúja miatt indítottam.
Az ügy vizsgálata során megkerestem a pátyi, a budajenői polgármesteri hivatalt, valamint a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalt.

Megállapított tényállás
	A panaszos 2000. január 17-én azzal a kéréssel fordult  a pátyi polgármesteri hivatalhoz, hogy a Páty, Váradi József utca 878/8 hrsz. alatt található ingatlanon, - ahol korábban is terménybolt üzemelt, - ismét engedélyezzék a terménybolt működtetését.
2000. február 16-án a polgármesteri hivatal a terménybolt telepengedély iránti kérelmét elutasította a következőkre hivatkozva:
- az ingatlan megközelítése csapadékos időben nehézkes, a tevékenység gyakorlása lakóterület besorolású területen és intézményi övezeti besorolású területen történne.  Az ingatlanon sem víz, sem gáz nincs, nincsenek szociális helyiségek, a közvetlen környezetben lakók egészségét is befolyásolhatja a tevékenység és zavarja a közvetlen szomszédságban álló iskolaépület tanulóit, dolgozóit is.
A határozat ellen a panaszos 2000. február 24-én fellebbezett a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalhoz és fellebbezését is itt nyújtotta be.
2000. március 20-án a közigazgatási hivatal levélben kérte a pátyi jegyzőtől az iratok soron kívüli felterjesztését a fellebbezés elbírálásához.
2000. április 4-én a jegyző felterjesztette az iratokat.
2000. április 26-án a közigazgatási hivatal munkatársa írásban kért adatokat és iratokat a jegyzőtől.
A jegyző május 18-án tett eleget a közigazgatási hivatal kérésének.
2000. szeptember 27-én a közigazgatási hivatal mint II. fokú hatóság az I. fokú hatóság határozatát megsemmisítette és a jegyzőt új eljárás lefolytatására utasította.  A határozat indokolása alapján megállapítható, hogy az I. fokú hatóság nem tett eleget a tényállás tisztázási kötelezettségének, a 80/1999. ( VI.11.) Korm. r.-ben meghatározott mellékleteket nem szerezte be, valamint az I. fokú eljárás során, az üggyel összefüggésben született lakossági panaszokat sem bírálta el.
A jegyző az - időközben működési engedélyezési eljárássá átalakult - eljárás lefolytatására a közigazgatási hivataltól más szerv kijelölését kérte.  Ennek a kérelmének a közigazgatási hivatal eleget tett és kijelölte a budajenői polgármesteri hivatalt az eljárásra.
2001. május 22-én a budajenői jegyző az eljárást 60 napra felfüggesztette, mert a panaszos a szakhatósági engedélyeket nem tudta határidőre benyújtani.
Tekintettel arra, hogy a panaszos a rendelkezésre álló határidő alatt a szakhatósági engedélyeket nem nyújtotta be, a jegyző elutasította  a terménybolt működési engedély iránti kérelmét.
A határozat ellen a panaszos nem fellebbezett, így az jogerőre emelkedett.
Telefonon megkerestem mind a budajenői, mind pedig a pátyi jegyző munkatársait és felvilágosítást kértem azzal kapcsolatban, hogy nyújtott-e be a panaszos ismételten a terményboltra működési engedély iránti kérelmet.  Mindkét helyről azt a felvilágosítást kaptam, hogy a határozat megszületése óta új kérelem nem érkezett.

Alkalmazott jogszabályok
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.
1. § Ennek a törvénynek az a célja, hogy a közigazgatási szervek hatósági eljárásának szabályozásával elôsegítse az államigazgatási feladatok eredményes ellátását.
Alapelvek
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek elômozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
(7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.
10. § A közigazgatási szervtôl kapott megkeresésnek minden szerv köteles a saját feladatkörében tizenöt napon belül eleget tenni.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem elôterjesztésétôl, illetôleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidôt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetôje a határidôt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Errôl - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
21. § (1) A szakhatóság a megkeresést - ha jogszabály másként nem rendelkezik - tizenöt napon belül köteles teljesíteni. A teljesítésre megfelelô határnap is megállapítható.
65. § (1) A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell elôterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat annak megállapítást célozta, hogy a közigazgatási hivatal okozott-e a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot azzal, hogy 7 hónap alatt bírálta el a panaszos fellebbezését.
Eljárásom során megkerestem a közigazgatási hivatal vezetőjét írásban és tájékoztatást kértem a rendkívüli késedelem okairól.  A hivatalvezető arról tájékoztatott, hogy a késedelem oka egyrészt az volt, hogy nem volt teljesen egyértelmű az, hogy vajon telepengedélyezési, vagy működési engedélyezési eljárást kell-e lefolyatni az ügyben. Ennek tisztázása érdekében megkeresték a Gazdasági Minisztériumot és a Belügyminisztériumot.  Később a közigazgatási hivatal igazgatási főosztályának vezetőjével folytatott telefonbeszélgetés alapján kiderült, hogy ezek a megkeresések az iktató rendszerből nem voltak igazolhatóak és az ügy előadója sem tudott felvilágosítást adni, lévén betegállományban van.  A főosztályvezető azt tartotta elképzelhetőnek, hogy azonos szám alatt ment ki több megkeresés és ezek között voltak a minisztériumi megkeresések, vagy ugyanez a kérdés nem csak ezzel az üggyel kapcsolatban merült fel és így lehet, hogy nem ezen az ügyszámon mentek ki a levelek.   Mindenestre a minisztériumi megkereséseknek nem sikerült a nyomára bukkanni.
	A II. fokú eljárás során egyébként kiderült, hogy nem is telepengedélyezési, hanem  működési engedélyezési eljárást kellett volna lefolytatni.
A késedelem további okai között szerepelt az is, hogy az I. fokú hatóság nem tárta fel kellő részletességgel a tényállást, így az I. fokú hatóságtól kiegészítést kellet kérni, valamint szakhatóságokat kellett megkeresni.
Végül, a hivatal munkatársa nem említette, de az iratokból  kitűnik, hogy a panaszos nem az I. fokú hatóságnál, hanem a II. fokú hatóságnál nyújtotta be a fellebbezését, így a II. fokú hatóságnak meg kellett keresnie az I. fokú hatóságot az iratok felterjesztése érdekében.
	A rendelkezésemre bocsátott iratok között azonban nem találtam a közigazgatási hivataltól származó egyetlen tájékoztató levelet sem arra vonatkozóan, hogy a panaszost az eljárás elhúzódásáról és ezzel együtt az eljárási határidő meghosszabbításáról tájékoztatták volna.
Következő lépésként pedig vizsgáljuk meg az eljárási cselekményekhez kapcsolódó határidőket:
A vizsgálat során kiderült, hogy a II. fokú hatóság a közvetlenül hozzá megküldött fellebbezéssel összefüggésben az iratok I. foktól történő beszerzése érdekében csak a beérkezéstől számított három hét múlva intézkedett.
	A jegyző az Áe. 15. (4) bekezdése szerinti 5 napos felterjesztési határidőt két nappal túllépve a 7 napon belül terjesztette fel az iratokat.
Ezt az iratanyagot három hét múlva a II. fokú hatóság visszaküldte az I. fokú hatóságnak azzal, hogy a fellebbezésben foglaltakra nyilatkozzon, valamint térjen ki bizonyos kérdések megválaszolására.  A jegyző ennek - 10 napon belül - a törvényes határidőt betartva, május 18-án eleget tett. 
Augusztus elején a II. fokú hatóság megkapta az ÁNTSz szakhatósági állásfoglalását, szeptember 4-én pedig a környezetvédelmi szakhatóság állásfoglalását.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. 1. §-a alapján a tv. célja, hogy a közigazgatási szervek eljárásának szabályozásával elősegítse az államigazgatási feladatok eredményes ellátását.
Az alapelvek között, a 2. § (1) bekezdésében az szerepel, hogy közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és a humanizmust.
A 2. § (2) bekezdése alapján, pedig e szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását, a (7) bekezdés pedig a gyors és egyszerű eljárásról rendelkezik.
A gyorsaság érvényre jutását több jogi garancia segíti elő, ilyen például az általános 30 napos eljárási határidő, amely kivételesen 30 nappal meghosszabbítható, de a kérelemre indult eljárásban erről az ügyfelet értesíteni kell, így a vizsgált esetben is ez lett volna a helyes eljárás.
Nem utolsósorban fogalmazza meg az eljárási tv. azt az igényt is közigazgatási szervekkel szemben, hogy tevékenységükkel az állampolgári fegyelem megszilárdulását is elő kell segíteniük. Ilyen ügyintézési renddel azonban hogyan várhatjuk el az állampolgároktól azt, hogy jogkövető magatartást tanúsítsanak.
	Mindezen alapelvi szintű rendelkezéseket összevetve azzal a ténnyel, hogy a II. fokú hatóság az eljárását hét hónap alatt folytatta le anélkül, hogy eljárási cselekményei folyamatosak lettek volna, nem állítható az, hogy eljárásával az alapelvi követelményeknek eleget tett volna.
Az országgyűlési biztos már több esetben megállapította azt, hogy egy eljárás elhúzódása önmagában nem okoz visszásságot, ha az szükséges és megalapozott.
	Az államigazgatási eljárás elhúzódásának egyetlen Alkotmány által elismert  oka lehet, ez pedig a tényállás pontos megállapítása.
Miután vizsgálatom során nem találtam olyan alkotmányos célt, mely az eljárás elhúzódását indokolta volna, ezért megállapítottam, hogy a közigazgatási hivatal a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott azzal, hogy az eljárási határidőt többszörösen túllépve, eljárási cselekmények nélkül hét hónap alatt hozta meg II. fokú határozatát és az eljárási határidő meghosszabbításáról nem értesítette ügyfelét.

	II.) A panaszos nem csak a II. fokú eljárás elhúzódását sérelmezte, hanem azt is, hogy nem kapja meg a működési engedélyt.  A panasz hivatalomhoz történő érkezése után ismételten sor került az I. fokú engedélyezési eljárás lefolytatására és ezen eljárás során a panaszos a szükséges szakhatósági engedélyeket nem tudta beszerezni, ezért elutasító tartalmú határozat született, melyet a panaszos nem fellebbezett meg. Mindezekre tekintettel az ügyben nem folytatok le vizsgálatot, hiszen az elutasító tartalmú határozat meghozatalára végül a panaszos érdekkörében felmerült okból került sor.

Kezdeményezés
	1) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § - a alapján felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét arra, hogy intézkedjen annak érdekében, hogy hivatalában az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv-ben szereplő eljárási határidőket munkatársai szigorúan tartsák be, valamint az 1957. évi IV tv. 15. § (5) bekezdése alapján, a kérelemre indult eljárások esetén, az eljárási határidő meghosszabbításáról írásban értesítsék az ügyfelet.
	2) Továbbá kérem a hivatalvezetőt arra is, hogy külön hívja fel az ügy előadójának figyelmét az eljárási határidők betartására.

Budapest, 2002. május 27.

Lenkovics Barnabás