OBH 2157/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának kiegészítő jelentése 
az 5276/1998. számú ügyhöz
Előadó: dr. Romasz Anikó
Előzmény
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az ingóságai eltulajdonítása miatt tett rendőrségi bejelentésére semmilyen választ nem kapott. A panasz alapján felmerült a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményének, továbbá a jogorvoslathoz való jog sérelmének a gyanúja. A vizsgálat során tájékoztatást kértem a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjétől.
	A vizsgálat során a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője arról tájékoztatott, hogy panaszos 1998. február 16-án  -  ismert személyre vonatkozóan - tett bejelentést a Budapesti Rendőr-főkapitányság  Központi Ügyeletén, mely bejelentés 1998. március 12-én érkezett az ügyben eljárni illetékes Érdi Rendőrkapitányságra. A bejelentésben foglaltak ellenőrzése során a panaszos által megjelölt lehetséges elkövető - a szomszéd - lakásában és telkén a bejelentésben szereplő tárgyak közül egyet sem talált meg az eljáró rendőr. Panaszos szomszédjával szemben sem bűncselekmény, sem szabálysértés elkövetésének gyanúját nem lehetett alátámasztani. Ezt a panaszossal szóban közölték, de írásban nem értesítette őt az Érdi Rendőrkapitányság. 
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a tájékoztatás megtörténtét nem dokumentálták, a bejelentés ellenőrzéséről készített jelentés ezt sem tényként, sem javaslatként nem tartalmazta.
	Szakszerűtlen volt az Érdi Rendőrkapitányság eljárása azért is, mert attól függetlenül, hogy a panaszos által elmondottakat a Budapesti Rendőr-főkapitányságon "Jegyzőkönyv bejelentésről" formanyomtatványon foglalták írásba, azt tartalma szerint                                                feljelentésnek kellett volna tekinteni. Ennek megfelelően pedig az ügyben vagy a büntetőeljárásról szóló  1973. évi I. törvény  vagy szabálysértési értékhatár esetén az 1968. évi I. törvény szerint kellett  volna  intézkedni,  eljárni. 
	Mindebből következően megállapítottam hogy az Érdi Rendőrkapitányság beosztottainak szakszerűtlen intézkedése eredményeként alkotmányos visszásság keletkezett. Sérült a  jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság elve, továbbá sérelmet szenvedett a panaszos jogorvoslathoz való joga is akkor, amikor az eljáró rendőrhatóság mellőzte a büntető-eljárási szabályok alkalmazását, továbbá írásban nem tájékoztatta a panaszost bejelentése kivizsgálásának eredményéről.
	Vizsgálatom ideje alatt a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője - figyelemmel a hasonló ügyek jövőbeni megelőzésére - kiadta az állampolgárok panaszai kivizsgálásának rendjéről szóló  19/1998. számú intézkedését. Továbbá a konkrét ügyre vonatkozóan utasította az Érdi Rendőrkapitányság vezetőjét, hogy a panaszost - utólag - írásban értesítse bejelentése kivizsgálásának eredményéről.
	Tekintettel arra, hogy a megállapított alkotmányos visszásság orvoslására az előidéző szerv felettes szerve utasítást adott, ezért az 5276/1998. számon hozott jelentésemben ajánlással nem éltem. Az Obtv. 17. § (1) bekezdésében foglaltak alapján azonban felhívtam az Érdi Rendőrkapitányság vezetőjének a figyelmét arra, hogy a hasonló esetek megelőzése érdekében az állampolgári beadványokkal kapcsolatos ügyintézés a jövőben a jogszabályi előírásoknak megfelelő eljárási rend maradéktalan betartásával, s az elvárható gondosság szabályai szerint valósuljon meg.

A kiegészítő vizsgálat során megállapított tényállás
	A panaszos korábbi beadványához kapcsolódóan 2000-ben ismételt beadványt nyújtott be hivatalomhoz. Sérelmezte, hogy a jelentésem kézhezvétele óta sem történt változás a bejelentését illetően. Változatlanul nem foglalkoznak az ügyével, s írásbeli választ az ismételt beadványának hivatalomhoz történő benyújtásáig nem kapott.
	A kiegészítő vizsgálat a jogállamisághoz fűződő jogbiztonság elve sérelmének gyanúja alapján indult 2000. júniusában.

A kiegészítő vizsgálat jogszabályi háttere
•	1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
121. § (1) A büntető eljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozó hatóság észlelése alapján indulhat meg.
(2) A büntető eljárás megindulásával egyidejűleg intézkedni kell a bűncselekmény elkövetésének vagy folytatásának megakadályozásáról.
125. § (1) A feljelentést a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A feljelentést más hatóság is elfogadhatja, de köteles azt a büntető ügyekben eljáró hatóságnak megküldeni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
(2) A feljelentés kiegészítése során a nyomozó hatóság
a) a feljelentett kivételével bárkitől okiratok és adatok rendelkezésére bocsátását, valamint felvilágosítás adását, a feljelentő vagy sértett állami szerv, társadalmi szervezet, szövetkezet vagy egyesület vezetőjétől, illetőleg a vizsgálatra jogosult szervtől vizsgálat tartását és a kár megállapítását kérheti;
b) a feljelentőt, illetőleg a sértettet meghallgathatja, a helyszínt megtekintheti és a feljelentettre vonatkozó hatósági vagy más nyilvántartás, illetőleg eljárás adatait felhasználhatja.
c) szaktanácsadót alkalmazhat, ha a feljelentés elbírálása szakkérdésben való állásfoglalástól függ.
127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(2) Nincs helye panasznak a feljelentés kiegészítése során végzett eljárási cselekmények, a nyomozás elrendelése, a vádemelés, továbbá a bizonyítás körébe tartozó nyomozási cselekmények elrendelése és sorrendje miatt.
(3) A hatóság határozata vagy intézkedése elleni panasznak - ha e törvény kivételt nem tesz - nincs halasztó hatálya. Kivételesen indokolt esetben a hatóság a határozat vagy az intézkedés végrehajtását a panasz elbírálásáig felfüggesztheti.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.
(6) A panaszt akkor is el lehet utasítani, ha elkésett, vagy nem jogosulttól származik.
(7) A panasz elbírálásáról a panasztevőt - határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg megváltoztatása esetén pedig azokat is, akikkel a határozatot közölték - értesíteni kell.
(8) A panasz elbírálásából ki van zárva az, aki a panaszra okot adó határozatot hozta vagy jóváhagyta, illetőleg az intézkedést tette vagy elmulasztotta.

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX., törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2.§ (1) A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetők a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák.

A kiegészítő vizsgálat megállapításai
	A panaszos ismételt beadványában leírtak a 5276/1998. számon hozott jelentéssel lezárt sérelmezett ügyhöz képes új információt nem tartalmaztak. A panaszos továbbra is azt kifogásolta, hogy a rendőrségtől nem kapott választ, változatlanul nem foglalkoznak az ügyével.
	A kiegészítő vizsgálat során tájékoztatást kértem - mind a konkrét ügyre, mind a 19/1998. számon kiadott utasítás gyakorlati megvalósulására vonatkozóan - a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjétől.
	A főkapitány válaszlevelében tájékoztatott, hogy a saját hatáskörében - ismételt megkeresésemet követően - elrendelt felülvizsgálata során megállapította, az eljáró rendőri szerv az eljárás során sorozatos szabálytalanságokat követett el, s az ügyben utólag meghozott határozat törvénysértő volt. Ezért utasította a kapitányság bűnügyi osztályának vezetőjét, hogy a határozatot helyezze hatályon kívül, s a mulasztást elkövetőket vonja felelősségre.
	A szóban forgó tájékoztató levélben foglaltakat a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője 2000. szeptemberében kiegészítette. Arról tájékoztatott, hogy az "ügyiratban feltárt  hiányosságok és törvénytelenségek miatt az Érdi Rendőrkapitányság vezetője az ügyben eljárókat feddés fenyítéssel sújtotta, illetve figyelmeztetésben részesítette. ... az 1999. június 04-én kelt ... számú nyomozó határozatot hatályon kívül helyezte, és egyben elrendelte az eljárás lefolytatását."
	Mindezekből következően a kiegészítő vizsgálat eredményeként megállapítottam, hogy az Érdi Rendőrkapitányság jelentésemet követő eljárása sértette a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményét, s ezzel alkotmányos joggal összefüggő visszásságot idézett elő.
	A Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője korábbi tájékoztatásait 2000. decemberében azzal egészítette ki, hogy az eljárást a jogszabályoknak megfelelően a rendőrhatóság lefolytatta. A nyomozás megszüntetését elrendelő határozat egy példányát a panaszosnak megküldték. Tájékoztatott a főkapitány még arról is, hogy nyomatékosan felhívta az alárendeltségében működő állomány figyelmét arra, hogy a jövőben ..."a nyomozati cselekmények körültekintő és szakszerű végrehajtása, ... és ... az állampolgári beadványokkal kapcsolatos ügyintézés az elvárható gondosság szabályai szerint valósuljon meg. A főkapitánynak a jövőbeni mulasztások elkerülése érdekében tett átfogó jellegű intézkedését elfogadtam.
	Figyelemmel a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének a kiegészítő vizsgálat tartalma alatti  - mind a konkrét üggyel kapcsolatosan, mind a jövőre vonatkozóan tett - soron kívüli intézkedésére, ajánlással nem élek, és a kiegészítő vizsgálatomat lezárom.

Budapest, 2001. február 27.

Gönczöl Katalin