OBH 2088/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A panaszos beadványában előadta, hogy a Pápa és Térsége Távközlési Koncessziós Rt-től /PÁPATEL/ a szolgáltatás szünetelését kérte. Sérelmezi, hogy a szolgáltató az üzemszünet idejére számlázta részére "az előfizetői díjat 50%-os mértékben" annak ellenére, hogy a 243/1997. (XII.20.) Korm. rendelet 15. § (3) bekezdése értelmében a szünetelés időtartama alatt az előfizető előfizetési díj fizetésére nem köteles.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében deklarált tulajdonhoz való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során az 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése alapján tájékoztatást kértem a Hírközlési Főfelügyelet Elnökétől a panasszal kapcsolatos álláspontjáról.

A megállapított tényállás
	A PÁPATEL a panaszosnak írt levelében kifejtette, hogy a társaság üzletszabályzata szerint a szünetelés tartamára érpár és számtartalékolási díjat kell fizetni, melynek összegét a függelék tartalmazza. A vonaltartalékolás díja a számtartalékoláshoz hasonlóan a havi előfizetési díj 50 %-a.
	Ezt követően a panaszos a Hírközlési Főfelügyelet állásfoglalását kérte a szünetelés idejére számlázott díjról. A beadványra válaszoló Nyugat-magyarországi Hírközlési Felügyelet álláspontja szerint a PÁPATEL sem a jogszabálytól, sem az Üzletszabályzatban foglaltaktól nem tért el. Megállapította, hogy a 243/1997. (XII.20.) Korm. rendelet 15. § (3) bekezdése alapján a szünetelés időtartama alatt az előfizető előfizetési díj fizetésére nem köteles "a szervesen a (3) bekezdéshez tartozó (2) bekezdés egyidejű értelmezése esetén, mely az alábbiakat tartalmazza: A szolgáltató elháríthatatlan külső ok vagy jogszabály alapján feljogosított szervek rendelkezésére tett intézkedés esetében szüneteltetheti a szolgáltatást..."
	A Hírközlési Főfelügyelet Elnöki Hivatalának álláspontja az volt, hogy az előfizetői kérelem alapján történő üzemszünet idejére megállapított vonal- és kapcsolási szám tartalékolási díj kiszámlázása - amennyiben a szolgáltató a műszaki lehetőséget nem hasznosítja - nem ütközik jogszabályba.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A távközlésről szóló 1992. évi LXXII. törvény
9. § (2) A távközlési szervezet az általános szerződési feltételeit tartalmazó üzletszabályzatát - szolgáltatása megkezdését megelőzően legalább 45 nappal - köteles megküldeni jóváhagyás céljából a Hírközlési Főfelügyelet részére. A Hírközlési Főfelügyelet - a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség véleményének figyelembevételével - 30 napon belül határoz az üzletszabályzat jóváhagyásáról. Amennyiben a Hírközlési Főfelügyelet a megadott határidőn belül nem határoz, az üzletszabályzat jóváhagyottnak tekintendő.
(3) A távközlési szervezet üzletszabályzatát és a szolgáltatásaiért felszámítható díjait az előfizetők részére hozzáférhető módon köteles közzétenni.
(4) A feleknek az előfizetői szerződésben foglalt alapvető jogait és kötelezettségeit a Kormány rendeletben állapítja meg.
13. § (1) Ha az előfizetői szerződés teljesítése átmeneti jelleggel akadályba ütközik, a szolgáltatás szünetel; erre az időre az előfizetőt díjfizetési kötelezettség nem terheli.
(2) Az előfizetői szerződés teljesítése az előfizető bejelentésére is szünetel. A szünetelés részletes feltételeit az üzletszabályzat tartalmazza.

•	A távközlési előfizetői szerződésekről szóló 243/1997. (XII.20.) Korm. rendelet
5. § (1) Közcélú távbeszélő előfizetői szolgáltatás csak jóváhagyott üzletszabályzat alapján nyújtható.
(2) Az üzletszabályzatnak legalább az e rendelet 2. számú mellékletében foglaltakat kell tartalmaznia.
(3) Az üzletszabályzatot - a hatósági jóváhagyást követően - a szolgáltató köteles mindenki számára hozzáférhetővé és megismerhetővé tenni.
15. § (1) Ha a felek másként nem állapodnak meg - az előfizetői bejelentésre - a szolgáltatás szünetelhet.
(2) A szolgáltató elháríthatatlan külső ok vagy jogszabály alapján feljogosított szervek rendelkezésére tett intézkedés esetében szüneteltetheti a szolgáltatást. Ha a szolgáltatás szüneteltetésére az előfizetők előzetes, írásbeli tájékoztatása mellett hálózat átalakítása, felújítása, cseréje, karbantartása miatt - más műszaki megoldás hiányában - kerül sor, ez alkalmanként az 5 munkanapot nem haladhatja meg.
(3) A szünetelés a jogviszony folytonosságát nem érinti. A szünetelés időtartama alatt az előfizető előfizetési díj fizetésére nem köteles.
(4) Az előfizető a szolgáltatás szünetelésének időtartamára rendelkezhet úgy, hogy a szolgáltató - az irányadó műszaki egységen belül - más igénylővel kössön határozott idejű előfizetői szerződést.
•	A közcélú távbeszélő szolgáltatások igénybevételének díjáról szóló 1/2001. (I.26.) MeHVM rendelet 4. számú melléklete
A rendelet és mellékleteinek alkalmazásában használt fogalmak
b) Előfizetési díj. A rendelet alkalmazásában előfizetési díj minden olyan - forgalomtól nem függő - díj, amelyet előfizetői szerződés alapján a közcélú távbeszélő szolgáltató az előfizető részére a távbeszélő-állomások és alközponti főáramkörök helyi központhoz csatlakozásáért havonta számít fel. Az előfizetési díj magában foglalhat beszélgetési díjat. Ilyen esetben a csatlakozási díj az előfizetési díj és a benne foglalt beszélgetési díj különbsége. Az előfizetési díj a végberendezések bérleti díjait nem tartalmazza.
•	A PÁPATEL Rt. Üzletszabályzata
11. A Szolgáltatás szünetelése
11.1 A Szolgáltatás teljesítésének átmeneti akadálya
A Szolgáltatást a Szolgáltató csak a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Miniszter előzetes írásbeli hozzájárulásával és az érintett előfizetők nyolc nappal korábbi értesítésével szüneteltetheti, kivéve a vis maior esetét, valamint ide nem értve a másképp el nem hárítható műszaki hiba vagy karbantartás időtartamát, melynek időtartama nem haladhatja meg a 72 órát. Ezen időtartamra az előfizetőt díjfizetési kötelezettség nem terheli.
A Szolgáltatást ideiglenesen a Magyar Köztársaság honvédelmi-, nemzetbiztonsági, gazdasági és közbiztonsági érdekeinek védelmében a jogszabályok által előírt módon korlátozni, illetve szüneteltetni lehet.
11.2 Előfizetői kérelem alapján
A Szolgáltatás szünetelhet előfizetői kérelem alapján.
Az előfizető előzetes írásbeli bejelentése esetén az üzemszünet kezdő napja a kérelemben megjelölt időpont, ellenkező esetben a kérelem kézhezvételét követő 5. munkanap.
Üzemszünet határozott, vagy határozatlan időre kérhető. 6 hónapot meg nem haladó időtartam alatt változatlan üzemelési helyen, az előfizető hozzájárulásával az üzemszünet tartamára a Szolgáltató a műszaki lehetőséget Szolgáltatás nyújtására felhasználhatja.
Amennyiben az üzemszünet a 6 hónapot meghaladja, a felhasználáshoz az előfizető hozzájárulása nem szükséges.
A szünetelés tartamára - amennyiben a műszaki lehetőséget a Szolgáltató nem hasznosítja - érpár- és számtartalékolási díjat kell fizetni. A díjakat az 5. számú függelék tartalmazza.
Az előfizetői jogviszony szünetel akkor is, ha az előfizető a Szolgáltatás igénybevételének lehetőségét máshol kéri ("áthelyezés") és ezt a Szolgáltató műszaki feltételek hiánya miatt nem tudja teljesíteni.
Ebben az esetben az előfizetőt díjfizetési kötelezettség nem terheli.

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai
	1. A távközlési törvény 13. §-a a szolgáltatás szünetelésének eseteit szabályozza. Az (1) bekezdés arra az esetre vonatkozik, amikor az előfizetői szerződés teljesítése a szolgáltató érdekkörében felmerült okból szünetel. Ilyenkor az előfizetőt semmiféle díjfizetési kötelezettség nem terheli.
A (2) bekezdés a szünetelés másik esetkörét nevesíti: az előfizetői szerződés teljesítése az előfizető bejelentésére is szünetelhet. A szünetelés részletes feltételeit az üzletszabályzat tartalmazza.
Álláspontom szerint a díjfizetési kötelezettség alóli mentesítés a szünetelésnek az (1) bekezdésben említett esetére vonatkozik. Ezt támasztja alá a vizsgált § szerkesztése is: a díjfizetési kötelezettség alóli mentesítés kimondása a szünetelés első esetét szabályozó bekezdésében kapott helyet. A (2) bekezdés a szünetelésnek már egy teljesen más esetkörére vonatkozik.
A díjfizetés mellőzése nem a szünetelés tényéhez, hanem annak egyik módjához kapcsolódik.
	A távközlési előfizetői szerződésekről szóló 243/1997. (XII.20.) Korm. rendelet 15. §-a tartalmazza a szolgáltatás szünetelésének részletesebb szabályait. A Korm. rendelet a távközlési törvényhez hasonlóan a szünetelés két esetkörét állapítja meg: a szünetelés történhet előfizetői bejelentésre /(1) bekezdés/, továbbá ha a szolgáltató elháríthatatlan külső ok vagy jogszabály alapján feljogosított szervek rendelkezésére tett intézkedés miatt szünetelteti a szolgáltatást /(2) bekezdés/.
	A panasz szempontjából rendkívül lényeges a 15. § (3) bekezdése amely úgy rendelkezik, hogy a szünetelés időtartama alatt az előfizető előfizetési díj fizetésére nem köteles. Ez a bekezdés a szolgáltatás szünetelését említi, nem nevesíti külön a szolgáltatás szünetelésének fentebb említett két esetét. Ebből az következik, hogy a szolgáltatás bármilyen okból történő szünetelése esetén - tehát akár az előfizető kérelmére, akár a szolgáltató érdekkörében felmerült ok miatt - az előfizető előfizetési díj fizetésére nem köteles.
	2. A Korm. rendelet az előfizetési díjat nevesíti, ennek fizetésére nem köteles az előfizető a szünetelés időtartama alatt. A havi előfizetési díj forgalomtól nem függő, havonta fizetendő, hatóságilag szabályozott díjtípus.
	A konkrét esetben a szolgáltatás szünetelésére a panaszos kérelme alapján került sor. Az üzletszabályzat szerint a hat hónapot meg nem haladó üzemszünet időtartama alatt a szolgáltató a műszaki lehetőséget az előfizető hozzájárulásával használhatja fel. Ha az üzemszünet a 6 hónapot meghaladja, a felhasználáshoz az előfizető hozzájárulása nem szükséges. A szünetelés tartama alatt - ha a szolgáltató a műszaki lehetőséget nem hasznosítja - a szolgáltatónak a lehetőség kihasználatlansága miatt bevétel kiesése keletkezik, amelynek mérséklésére díjat számol fel. Ezt a gyakorlatot elfogadhatónak tartom, mert a szolgáltatónak ugyan rendelkezésére áll egy adott műszaki lehetőség, azt azonban az előfizető kérelmére nem használja fel. (A szolgáltató anyagi érdeke, hogy a műszaki lehetőséget a szünetelés ideje alatt hasznosíthassa.) Erre az esetre a szolgáltatók különböző elnevezéssel díjat állapítanak meg. A vizsgált esetben a panaszos nem az előfizetési díj 50%-át fizette, hanem az előfizetési díj 50%-ával megegyező összegű díjat, amelyet a PÁPATEL érpár-és számtartalékolási díjnak nevez. A szolgáltató e díj összegét nem konkrétan Ft megjelöléssel határozta meg, hanem egy másik díj százalékában.
	A MATÁV Rt. az általa alkalmazott üzemszüneteltetési díj összegét 1000 Ft-ban, az EMITEL Rt. szüneteltetési díját 900 Ft-ban, a Vivendi szünetelési díját 1340 Ft-ban állapította meg (57-es, 62-es, 88-as körzet). Ezekben az esetekben a szolgáltatók konkrét összeget kérnek azért, hogy a műszaki lehetőséget az előfizetőnek fenntartják. A PÁPATEL a díjat némileg félreérthető módon, egy másik, ilyen esetre egyébként nem számlázható díj, a havi előfizetési díj százalékában állapította meg. Szeretném még egyszer hangsúlyozni, hogy a panaszos nem előfizetési díjat, illetve annak egy részét, hanem az előfizetési díj 50%-ával megegyező összegű, a szolgáltatás szünetelésének esetére megszabott díjat fizette.
	3. A PÁPATEL eljárása azzal, hogy a szolgáltatás szünetelésének idejére díjat (nem előfizetési díjat) számláz, nem ellentétes a Távközlési törvénnyel és a 243/1997. (XII.20.) Korm. rendelettel. Előfizetési díj számlázása jogszabályba ütközne, erre azonban nem került sor. A szünetelés idejére különböző elnevezéssel alkalmazott díjak a szolgáltatóknak az előfizető által kezdeményezett szünetelésből adódó bevételcsökkentésének enyhítésére szolgálnak. A szolgáltatás szüneteltetésével lehetővé válik, hogy ne kelljen az előfizetőnek - amennyiben az állomást hosszabb ideig nem kívánja használni - a teljes előfizetési díjat fizetnie, vagy a szerződést felmondania. Az előfizetői kérelemre nyújtható szünetelés lehetősége az előfizetők érdekeit szolgálja.
	A PÁPATEL helytelenül számlázott, amikor a szünetelés ideje alatt postázott számlán az előfizetési díj kategóriáját tüntette fel. (A panaszos reklamációja után a számlákon már az állomás tartalékolásának díja szerepel.) Emellett félreértésre adhat okot, hogy a szolgáltató a szünetelési díj mértékét az előfizetési díj százalékában állapítja meg. Ez azt a látszatot keltheti, hogy - bár a jogszabály tiltja - mégis kell előfizetési díjat fizetni a szünetelés időtartamára.
	4. A szolgáltató a panaszostól az üzletszabályzat alapján, jogszabályba nem ütköző módon igényelte a szünetelési díjat, ezért eljárásával kapcsolatban alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítok meg. Az előfizetési díj feltüntetése, vagyis a számla téves szövegezése miatt viszont felkérem a PÁPATEL Rt. vezérigazgatóját, hogy amennyiben a szolgáltatás az előfizető kérelmére szünetel, a szünetelés ideje alatt készített számlákon csak az erre az esetre számlázható díj szerepeljen.

Budapest, 2001. július 5.

Lenkovics Barnabás