OBH 1911/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	A panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala Építési Osztályának (másodfokon eljáró közigazgatási szerv) 2000. X. 24. napján kelt 08-9638/2/2000. számú határozatában foglalt döntését és az azt megelőző eljárást.
Mivel a panaszbeadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdés), a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 57. § (1) bekezdés), valamint a jogorvoslathoz való jog (Alkotmány 57. § (5) bekezdés) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
Iratok megküldése és az ügy tisztázása céljából rövid úton megkerestem a másodfokon eljáró közigazgatási szervet, valamint Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Építési és Műszaki Irodáját (elsőfokon eljáró közigazgatási szerv), a Fővárosi Kerületek Földhivatalát, továbbá panaszost is.

Megállapított tényállás
	Az elsőfokon eljáró közigazgatási szerv - VI.3621/96-os számú és 1996. október 31. napján kelt - határozatának rendelkező részében egyebek mellett olvasható, hogy "Kötelezem .... Bp. II., Templom köz ... szám alatti lakost, hogy a Budapest, II., Templom köz ... sz. 54325/3. hrsz. ingatlana engedély nélkül és általános érvényű szabályokat sértő módon felépített utcafronti kerítés építményét e határozat kézhezvételétől számított 10 napon belül bontsa le".
	Az elsőfokon eljáró közigazgatási szerv ezt követően - mert állítása szerint panaszos a határozatban foglalt kötelezésnek nem tett eleget - panaszost az 1997. január 6. napján kelt és VI.281/97. számú, majd az 1997. II. 13. napján kelt 281/2/97. számú, illetve az 1997. II. 25. napján kelt és a 281/3/97. számú, továbbá az 1997. XII. 15. napján kelt VI.281/4/1997. számú, illetve a 2000. V.  29. napján kelt 3041/2000. számú határozataival különböző összegű pénzbírság megfizetésére kötelezte.
	Az elsőfokon eljáró közigazgatási szerv - állítása szerint - a már hivatkozott határozatokat a Budapest, II., Templom köz ... címre postai úton kézbesítette - s e határozatok "nem kereste" jelzéssel érkeztek vissza. Ezért az elsőfokú közigazgatási szerv - az itt felsorolt, 1996. október 30-a és 2000. május 30. napja között az ügyre vonatkozóan hozott - valamennyi (összesen 6 db) határozatát egy küldeményként (most már nem postai úton) az önkormányzat kézbesítője útján kézbesítette a már hivatkozott címre 2000. június 8. napján, s e napon a küldeményben szereplő valamennyi határozatot panaszos személyesen vette át, aki a kézbesítés időpontjában ingatlanán munkát végzett. 
	Az említett időpontban és címre, de már nem postai úton kézbesített küldeményben lévő már felsorolt számú (6 db elsőfokú) határozat közül panaszos a bontásra kötelező 1996. október 31-én kelt 3621/96. számú határozat ellen a törvényes határidőben 2000. június 21. napján fellebbezést nyújtott be az elsőfokú közigazgatási szervnél. Az elsőfokú közigazgatási szerv panaszos beadványát tartalma szerint fellebbezésként kezelte, igazolási kérelmét nem utasította el, s a 2000. július 6-án kelt előkészítő irata szerint a fellebbezést felterjesztette az annak elbírálására jogosult másodfokú közigazgatási szervhez.
	A másodfokon eljáró közigazgatási szerv a 08-9638/2/2000. számú és 2000. X.  24-én kelt határozatában rögzítette, hogy panaszos ".... a VI.3041/2000. számú 2000. V. 29-én kelt határozat ellen fellebbezést nyújtott be". A határozat rendelkező része szerint: "... az elsőfokú határozatot az alábbiakkal - a fellebbezés elutasítása mellett - helybenhagyom. Felhívom a II. Kerületi Polgármesteri Hivatal jegyzőjét, hogy amennyiben ... fizetési kötelezettségének 15 napon belül nem tesz eleget, úgy a kiszabott bírság behajtásáról intézkedjék."
	Az országgyűlési biztos megkeresésére a Fővárosi Kerületek Földhivatala által megküldött és panaszos tulajdonában álló Budapest 54325/3. helyrajzi számú, a természetben Budapest, II., Templom köz ... szám alatti házasingatlan tulajdoni lapja II. részének első sorában szereplő 51210/1995. számú és 1975. január 31. napján kelt bejegyző határozat szerinti tulajdonos (panaszos) lakáscíme: 1125. Budapest, XII., Fogaskerekű u. ... 
	Panaszos úgy nyilatkozott, hogy állandó lakásának címe 1961-től 1989. IV. hónapig Budapest, XII., Fogaskerekű u. ..., azt követően 1995. II. 24. napjáig a VIII., Köztársaság tér 1., 1995. II. 24-től és a határozatok kézbesítésének időpontjában is a Budapest, XII., Fogaskerekű u. ... szám volt. Ideiglenes lakásának címe is ez utóbbi volt 1992. V. 12-től 1994. VI. 30. napjáig.
	Az elsőfokon eljáró közigazgatási szerv az általa hozott közigazgatási határozatokat panaszos lakóhelyétől eltérő címre, a Budapest, II., Templom köz ... szám alá kézbesítette. Az elsőfokú közigazgatási szerv által megküldött VI.3041/2/2000. számú és 2000. július 6-án kelt panaszos fellebbezését felterjesztő iraton egyebek mellett rögzítették "... a tárgyi ingatlan tulajdonosa, 1992-93-ban folyt telekrendezési ügyében beadványaiban maga jelölte meg címeként a Templom köz ... sz. ingatlant. A kerítés ügyében hozott határozatok "nem kereste" jelzéssel jöttek vissza, nem "ismeretlen" vagy "elköltözött" jelzéssel, ebből arra lehet következtetni, hogy a vélhetően helyismerettel rendelkező postás tudomása szerint is ott lakik az ügyfél. A "nem kereste" jelzés miatt jogerősnek tekintettük a kötelező határozatot és több ízben is kiszabtunk végrehajtási bírságot, mely határozatok szintén "nem kereste" jelzéssel érkeztek vissza. Az utolsó bírsághatározat kényszerkézbesítése során az ügyfél átvette a korábbi határozatok - tájékoztatásul - megküldött példányait is, ez után adta be fellebbezését. A Népességnyilvántartó Csoportunk szerint valóban nem volt állandó lakosként a Templom köz ... sz. ingatlanba bejelentve. Ezért beadványát tartalma szerint fellebbezésnek - és nem igazolási kérelemnek - tekintve, másodfokú elbírálásra felterjesztjük."

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
•	Az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
•	Az Alkotmány 57. §-ának (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el."
•	Az Alkotmány 57. §-ának (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja."

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 15. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az Áe. 26. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le."
Az Áe. 31. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A tényállás tisztázására szemle rendelhető el. Ennek megtartása során
a) a szemletárgy birtokosa a szemletárgy felmutatására kötelezhető,
b) helyszíni szemle tartható."
Az Áe. 42. §-ának (1) bekezdése szerint "A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."
Az Áe. 43. §-ának (1) bekezdés a) pontja szerint "A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését."
Az Áe. 60. §-a úgy szól, hogy "Ha ez a fejezet másként nem rendelkezik, az itt szabályozott eljárásokban a II-IV. fejezet rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni."
Az Áe. 62. §-ának (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy "Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz."
A (2) bekezdés szerint "Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fellebbezést a határozat közlésétől számított tizenöt napon belül lehet előterjeszteni."
Az Áe. 63. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A fellebbezésnek a határozat végrehajtására halasztó hatálya van, kivéve ha a közigazgatási szerv a határozat azonnali végrehajtását rendelte el."
Az Áe. 65. § (1) bekezdés azt rendeli, hogy "A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók."
A (2) bekezdés rögzíti: "A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti."
Az Áe. 66. §-ának (1) bekezdése szerint: "A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz."
A (2) bekezdés úgy szól, hogy "A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti."
•	A 43/1953. (VIII.20.) MT rendelet a hivatalos iratok kézbesítésének egyszerűsítéséről rendelkezik. 

	Mint a tényállásban írtakból kitűnik, panaszos az 1996. október 31-én kelt, a kerítés lebontására kötelező és az azt követően hozott további 5 db végrehajtási bírságot kiszabó elsőfokú határozatot azért csak 2000. június 6. napján kapta kézhez, mert az elsőfokú közigazgatási szerv határozataiban törvénysértő (Áe. 43. § (1) bekezdés a) pontjától eltérő) módon tüntette fel (Budapest, II., Templom köz 7/A-ként) panaszos lakóhelyét, s e címre kísérelte meg a kézbesítést.
	Panaszos lakóhelyének címe Budapest, XII., Fogaskerekű u. ... szám volt. Mivel a kézbesítés panaszos lakóhelyétől eltérő címre történt, ezért ez esetben a 43/1953. (VIII.20.) MT számú rendelet rendelkezései a "nem kereste" jelzéssel visszaküldött küldeményekre nem alkalmazhatók. Mint az elsőfokú közigazgatási szerv irataiból kitűnik, panaszos "... valóban nem volt állandó lakosként ... a Templom köz ... számú ingatlanba bejelentve".
	Tény, hogy mind a bontást elrendelő, mind a végrehajtási bírságot kiszabó (6 db) határozatot panaszos az önkormányzat kézbesítőjétől egy küldeményként 2000. június 6. napján vette át, s e határozatok közül panaszos a bontásra kötelező határozatot fellebbezte meg. E fellebbezést elbírálásra az elsőfokú szerv a másodfokú szervhez felterjesztette. Tény az is, hogy a határozat ellen benyújtott fellebbezést a másodfokú közigazgatási szerv nem bírálta el, ugyanis a másodfokú közigazgatási szerv 08-9638/2/2000. számú és 2000. október 24-én kelt határozatával az elsőfokú közigazgatási szerv VI.3041/2000. számú és 2000. május 29-én kelt végrehajtási bírságot kiszabó határozatának felülvizsgálatáról rendelkezett.
	A vizsgálat megjegyzi, hogy a másodfokú határozat indokolásában az arra való hivatkozás, hogy "A postázás szabályairól szóló 33/1996. (II.27.) Korm. rendelet 9. §-a (1) bek.-ben foglaltak szerint az irat kézbesítettnek minősül" azért is alaptalan, mert a felhívott jogszabály mindössze három §-ból áll. Az 1997. évi LIV. törvény pedig nem az 1997. évi IV. törvényt, hanem az 1957. évi IV. törvényt módosította.
	A vizsgálat megállapította, hogy a másodfokú közigazgatási határozatot hozó szerv eljárása során a megjelölt jogszabályok rendelkezéseinek figyelmen kívül hagyásával, tényállás-tisztázási kötelezettségének teljesítését, valamint a fellebbezéssel támadott elsőfokú határozatnak és az azt megelőző eljárásnak a felülvizsgálatát elmulasztotta, ugyanakkor az elsőfokú közigazgatási szerv jogerős és végrehajtható kötelezést kimondó határozata híján - mely a végrehajtás elrendelésének feltétele - helybenhagyta az elsőfokú közigazgatási szerv végrehajtási bírságot kiszabó határozatát. A másodfokú szerv eljárása és döntése törvénysértő.
	A másodfokon eljáró közigazgatási szerv tényállás-tisztázási, valamint a fellebbezéssel támadott határozat határidőben történő felülvizsgálatára vonatkozó törvényi kötelezettségének nem tett eleget, s döntését is a hatályos jogszabályok kívül hagyásával hozta. Mulasztása és döntése sérti panaszos jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogát, továbbá a tisztességes eljáráshoz való jogát is. Ugyanakkor az eljárás panaszos jogorvoslati jogával összefüggésben is visszásságot idézett elő.

Kezdeményezés
	Az 1993. évi LIX. törvény 21. §-ának (1)-(3) bekezdéseire való hivatkozással az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében kezdeményezem a Közigazgatási Hivatal vezetőjénél a 08-9638/2000. számú határozat visszavonását, továbbá panaszos fellebbezésének elbírálását. Kérem hivatalvezető urat, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi álláspontjáról, tett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2001. szeptember 13.

Lenkovics Barnabás