OBH 1741/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszos apa beadványában a budaörsi gyámhivatal elhúzódó eljárását sérelmezte. A panaszos három kiskorú gyermekét 2000 márciusában a biatorbágyi gyámhatóság ideiglenesen édesanyjuknál, a negyedik gyermeket pedig apai nagyanyjuknál helyezte el. A határozat fellebbezését kizárta. A panasz benyújtásakor (2001 február) az ideiglenes elhelyezés fenntartása, vagy megváltoztatása ügyében döntésre köteles budaörsi gyámhivatal még nem hozott határozatot.
	A panasz összefüggésbe volt hozható az Alkotmányban rögzített demokratikus jogállamiságból eredő tisztességes eljáráshoz fűződő, a jogorvoslathoz és a gyermekek kiemelt védelméhez való jogának sérelmével, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam. Budaörs Város Gyámhivatalától az ügyben keletkezett iratok másolatát megkértem, azokat áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás 
	2000. február 15-én a Biatorbágyi Családsegítő Központ és Gyermekjóléti Szolgálat (a továbbiakban: Gyermekjóléti Szolgálat) kezdeményezésére a panaszos egyik lányát, K. D.-t a biatorbágyi gyámhatóság  ideiglenesen az apai nagyszülőnél helyezte el. Az ideiglenes elhelyezés indoklása szerint felmerült annak a gyanúja, hogy a panaszos megrontotta az akkor 14. életévét még be nem töltött lányát.
	Március 2-án a Gyermekjóléti Szolgálat feljelentette a panaszost különböző nemi erkölcs ellen elkövetett bűncselekmények alapos gyanúja miatt. A Gyermekjóléti Szolgálat tudomása szerint a bűncselekmények sértettje a panaszos lánya, és még két fiatalkorú lány volt. A fenti okok miatt még ugyanazon a napon a Gyermekjóléti Szolgálat kezdeményezte a panaszos gondozásában álló másik három gyermeke ideiglenes elhelyezését is.
	Március 9-én a biatorbágyi gyámhatóság az addig ideiglenesen az apai nagyszülőnél elhelyezett K.D.- t és a panaszos gondozásában nevelkedő két fiútestvérét ideiglenesen a gyermekek különélő édesanyjához helyezte. A legidősebb lányt - a fiatalkorú kívánságát figyelembe véve - ideiglenesen az apai nagyszülőhöz helyezte. A határozat rendelkező része többek között a következőket tartalmazta: " A gyámhatóság az iratok egyidejű megküldésével megkeresi a Budaörsi Városi Gyámhivatalt a hatáskörébe tartozó más gyermekvédelmi intézkedés megtétele végett. Az ideiglenes elhelyezés időtartama legfeljebb 30 nap kivéve, ha a gyámhivatal perindítási jogával él.... A jelen határozatban foglaltak az ügyben meghozandó érdemi - a kiskorúak végleges elhelyezéséről szóló - határozat elleni fellebbezésben támadhatók meg. " A határozat nem rendelkezett az anya szülői felügyeleti jogának feléledéséről, a nagyszülő gyámnevezéséről, az apa és a gyermekek kapcsolattartásáról. A beküldött dokumentumok között nem volt a panaszos, a gyermekek és a gyermekek édesanyjának a kiskorúak ideiglenes beutalását megelőző meghallgatásáról készült jegyzőkönyv másolata.
	Az ideiglenes elhelyezés fenntartásáról, vagy megszüntetéséről a továbbiakban Budaörs Város Gyámhivatalának  (a továbbiakban: gyámhivatal) kellett döntést hoznia. A gyámhivatal július 20-án - részben a Gyermekjóléti Szolgálat feljelentését megismételve - feljelentette a panaszost két fiatal-és egy gyermekkorú lány nemi erkölcse ellen elkövetett bűncselekmények alapos gyanúja miatt.
	A gyámhivatalnál augusztus 3-án jegyzőkönyvet vettek fel a kiskorú gyermekek ideiglenes elhelyezése ügyében. A gyámhivatal meghallgatta a gyermekek anyját,  és a nála ideiglenesen elhelyezett három gyermeket. Az anya kérte a gyermekek nála való elhelyezését. Mindhárom gyermek úgy nyilatkozott, hogy a jövőben szeretnének édesanyjuknál és annak jelenlegi férjénél nevelkedni. A jegyzőkönyv felvételénél jelen volt a Gyermekjóléti Szolgálat vezetője, aki szintén javasolta gyermekek anyához való helyezését.
	Augusztus 7-én az anya és férje nyilatkoztak arról, hogy vállalják a három gyermek nevelését.
	Szeptember 2-án, a legidősebb - ideiglenesen az apai nagymamához helyezett lány - levelet írt a gyámhivatal vezetőjének. Kérte helyezzék vissza a panaszoshoz.
	Szeptember 11-én a nagyszülő és gondozásában lévő unokája  megjelent a gyámhivatalnál. A nagyszülő nyilatkozott arról, hogy vállalja az unokája feletti gyámságot.
	Október 10-én a panaszos hozzájárult saját és gyermekei pszichológiai vizsgálatához. Kérte:
- a gyámhivatal rendelje el volt felesége pszichológiai vizsgálatát.
- az ellen folyó büntetőeljárás ideje alatt  - semleges helyen - találkozhasson gyermekeivel. 
- legidősebb lányát helyezzék vissza gondozásba.
	Október 11-én a panaszos lánya jegyzőkönyvi nyilatkozatban kérte visszahelyezését a panaszoshoz. December 20-án elkészült a panaszosról és gyermekeiről a pszichológiai szakvélemény. A szakvélemény javasolta a legidősebb lány visszahelyezését a panaszoshoz, a másik lány és az egyik fiú anyához helyezését. A legkisebb fiú végleges elhelyezéséről való döntés előtt gyermek pszichológiai kezelését kérte. A kezelés ideje alatt célszerűnek tartotta, hogy a fiú az anya gondozásában maradjon.
	A gyámhivatal 2001. június 6-án kelt határozatával az anya ideiglenes gondozásába helyezett gyermekek vonatkozásában a gyermekek ideiglenes elhelyezését fenntartotta. Az anya szülői felügyeleti jogát ezzel a határozattal sem élesztette fel. A határozattal egyidejűleg pert indított a kiskorúak elhelyezésének megváltoztatására. Ezt a keresetlevelet a gyámhivatal nem küldte meg. A legidősebb - apai nagyszülőnél ideiglenesen elhelyezett - lány ügyében még akkor sem született döntés.  A határozat jogszabályi hivatkozásul a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) azon szakaszait jelölte meg amelyek az átmeneti nevelésbe vett gyermekek felülvizsgálatáról, egyéni elhelyezési tervének fenntartásáról, vagy módosításáról, továbbá a gyermekvédelmi gondoskodás alatt álló gyermek gyámságáról szólnak. A határozat a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet (a továbbiakban : Gyer.) átmeneti nevelés felülvizsgálata, átmeneti nevelésbe vett gyermekek esetében a gyámrendelés, a gyám és a gondnok számadására vonatkozó jogszabályi előírásaira is hivatkozik.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1)  A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
70. § (1) A szülői felügyeletet gyakorló mindkét szülő vagy a szülői felügyeletet egyedül gyakorló szülő kérelmére - a különélő másik szülő meghallgatásával - a gyámhivatal hozzájárulhat ahhoz, hogy a szülő egészségi állapota, indokolt távolléte vagy más családi ok miatt a gyermeket a szükséges ideig más, általa megnevezett család átmenetileg befogadja, gondozza és nevelje, feltéve, hogy a családbafogadás a gyermek érdekében áll.
(2) A családbafogadás ideje alatt a szülő felügyeleti joga szünetel.
(3) A családbafogadás a szülő tartási kötelezettségét nem érinti.
(4) A gyámhivatal a kérelem benyújtásakor tájékoztatja a szülőt jognyilatkozatának következményeiről.
71. § (1) A gyámhivatal a családbafogadáshoz akkor járul hozzá, ha a családba fogadó szülő személyisége és körülményei alapján alkalmas a gyermek gondozására, nevelésére, a gyámság ellátására, valamint e feladatok ellátását maga is vállalja.
(2) A családba fogadó szülőt (szülőket) a gyámhivatal gyámul rendeli.
(3) A családbafogadás az alapul szolgáló ok előrelátható fennállásáig tart. A családbafogadást a gyámhivatal a gyám tájékoztatása alapján évente felülvizsgálja.
72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad, vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete súlyosan veszélyezteti és emiatt a gyermek azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a bíróság, a rendőrség, az ügyészség, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a szakellátás keretében a gyermeket ideiglenesen a) a nevelésére alkalmas, azt vállaló különélő szülőnél, más hozzátartozónál, illetve személynél....helyezi el és erről haladéktalanul értesíti az illetékes gyámhivatalt.
(2) A gyermeknek a gondozási helyre viteléről a beutaló szerv gondoskodik.
(3) Az ideiglenes hatályú elhelyezéstől kezdődően a szülő gondozási, nevelési joga szünetel. A beutaló szerv határozata fellebbezésre való tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
73. § (1) Az illetékes gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést követően - függetlenül attól, hogy arra mely beutaló szerv intézkedése alapján került sor - 30 napon belül megvizsgálja, hogy a) megszüntethető-e az ideiglenes hatályú elhelyezés, b) az ideiglenes hatályú elhelyezés fenntartása vagy megváltoztatása mellett fennállnak-e a gyermekelhelyezés megváltoztatása, illetve a szülői felügyelet megszüntetése iránti perindítás feltételei.
(2) A bíróság gyermekelhelyezéssel kapcsolatos döntésének az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott perindítással történő megváltoztatására csak abban az esetben kerülhet sor, ha azok a körülmények, amelyekre a bíróság elhelyezési döntését alapította, később lényegesen megváltoztak.
74. § (1) Ha a gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezés alapján azt állapítja meg, hogy a szülői felügyelet megszüntetésének okai nem állnak fenn, de a gyermek fejlődése a korábbi környezetében nincs biztosítva, 30 napon belül pert indít a szülő (szülők) ellen a gyermeknek a különélő másik szülőnél vagy harmadik személynél történő elhelyezése iránt.
(2) A gyámhivatal a per megindításával egyidejűleg megállapítja a szülő felügyeleti jogának szünetelését, a különélő másik szülő felügyeleti jogának feléledését, vagy azt a személyt, akinél a gyermeket ideiglenes hatállyal elhelyezték, a gyermek gyámjául rendeli.
76. § (1) A gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést megszünteti, ha c) a bíróság a szülői felügyelet megszüntetése, illetve a gyermek elhelyezésének megváltoztatása iránti perben jogerősen döntött.
128. § A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülőt és más törvényes képviselőt, a gondozót, a korlátozottan cselekvőképes személyt és az ítélőképessége birtokában levő cselekvőképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellőzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna.
•	149/1997. ( IX. 10. ) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és  gyámügyi eljárásról
95. § Az ideiglenes hatályú elhelyezést megalapozó súlyos veszélyeztetettségnek minősül a gyermek olyan bántalmazása, elhanyagolása, amely életét közvetlen veszélynek teszi ki vagy fejlődésében jelentős és helyrehozhatatlan károsodást okozhat.
96. § (1) A beutaló szerv az ideiglenes hatályú elhelyezésről való döntése előtt meghallgatja a Gyvt. 128. §-ában meghatározott személyeket, kivéve, ha a súlyos veszélyeztetettség a gyermek életét közvetlen veszélynek teszi ki.
(2) A beutaló szerv az ideiglenes hatályú elhelyezés formájának meghatározásánál a gyermek személyiségének, egészségi állapotának megfelelően a Gyvt. 72. §-ának (1) bekezdésében meghatározott sorrendiség figyelembevételével dönt.
(3) Az ideiglenes hatályú elhelyezés időtartama legfeljebb 30 nap, kivéve, ha az ideiglenes hatályú elhelyezés vizsgálatára jogosult gyámhivatal pert indított a gyermek elhelyezése, elhelyezésének megváltoztatása vagy a szülői felügyelet megszüntetése iránt.
97. § (1) Az ideiglenes hatályú elhelyezésre vonatkozó határozat rendelkező része a 14. §-ban foglaltakon kívül tartalmazza a) a gyermeknek a gondozási helyre viteléről való rendelkezést, b) annak a megállapítását, hogy a szülő gondozási, nevelési joga szünetel, c) a gyermeket gondozásba vevő személy vagy intézmény felhívását a gondozásba vétel időpontjának közlésére, d) az azonnali végrehajthatóság kimondását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elhelyezést elrendelő határozatról értesíteni kell a gyermekétől különélő szülőt is.
(3) Ha a gyámhivatal dönt a különélő másik szülőnél vagy harmadik személynél történő ideiglenes hatályú elhelyezésről, a határozat rendelkező része a 14. §-ban foglaltakon kívül tartalmazza  a) a szülő felügyeleti joga szünetelésének megállapítását, b) a másik szülő felügyeleti joga feléledésének megállapítását vagy a gyámrendelést, c) a kapcsolattartás kérdésében való döntést, d) az ideiglenes hatályú elhelyezés kezdő időpontját, e) az azonnali végrehajthatóság kimondását.
98. § (1) Az ideiglenes hatályú elhelyezésről hozott döntés vizsgálata során az illetékes gyámhivatal a) meghallgatja a Gyvt. 128. §-ában meghatározott személyeket, b) környezettanulmányt készít, c) beszerzi mindazon szervek véleményét, amelyek a gyermekkel az ideiglenes hatályú elhelyezést megelőzően foglalkoztak.
(2) A gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést megszünteti, ha annak okai nem állnak fenn, és indokolt esetben megkeresi a jegyzőt a védelembe vétel elrendelése céljából.
(3) A Gyvt. 72. §-ának (1) bekezdésében meghatározott beutaló szerv által elrendelt ideiglenes hatályú elhelyezés megszüntetéséről - ha annak okai már nem állnak fenn - kizárólag a városi gyámhivatal dönt.
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

A vizsgálat megállapításai
	A rendelkezésemre álló dokumentumok szerint az I. fokú gyámhatósági jogkört gyakorló Biatorbágy Nagyközség Jegyzője a kiskorúak ideiglenes hatályú elhelyezéséről hozott határozat meghozatala előtt elmulasztotta meghallgatni a panaszost, a gyermekek különélő édesanyját és a gyermeket is. Ennek mellőzésére a Gyer. csak akkor ad lehetőséget, ha a súlyos veszélyeztetettség a gyermek életét közvetlen veszélynek teszi ki. A gyermekek közvetlen életveszélyben nem voltak. 
	Azzal, hogy a kiskorúak ideiglenes elhelyezéséről szóló határozat nem rendelkezett a gyermekek édesanyjának szülői felügyeleti jogának feléledéséről, a nagyszülő gyámul nevezéséről, a kiskorúaknak  az apa és a gyermekek kapcsolattartásáról sérült a gyermekek megfelelő védelemhez és családi kapcsolathoz való alkotmányos joga.
	A gyámhatóság kizárta a határozat megfellebbezhetőségét ezzel megsértette a panaszos jogorvoslathoz való jogát. Az ideiglenes elhelyezést elrendelő határozat érdemi intézkedés, ezért ellen helye van a fellebbezésnek.
	A kiskorúak ideiglenes elhelyezésének időtartama legfeljebb 30 nap lehetett volna, kivéve ha a gyámhivatal megindította volna a pert a gyermekek elhelyezésének megváltoztatása iránt.   A gyermekek anyját csak augusztusban hallgatták meg. A kiskorúak elhelyezésének megváltoztatására irányuló pert pedig csak 2001 július 6-án - már az országgyűlési biztos vizsgálatának idején - indították meg. Mindezzel a gyámhivatali eljárás megsértette a demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jogot.
	A legidősebb gyermek többször kérte visszahelyezését a panaszoshoz, melyet a pszichológus is javasolt. Természetes, hogy addig, amíg a panaszos ellen saját és más fiatal-illetve gyermekkorú nemi erkölcse ellen elkövetett bűncselekmények alapos gyanúja miatt eljárás folyik a gyámhivatal nem helyezheti vissza hozzá a gyermekét. Ugyanakkor, azzal hogy több mint egy évig nem intézkedett ismét megsértette a tisztességes eljáráshoz fűződő jogot. A Gyvt. lehetőséget ad arra, hogy a legidősebb lányt az apai nagymama családjába fogadja.
	A határozat téves jogszabályi hivatkozása  a jogbiztonsághoz fűződő jogot sértette.  
A jövőbeli jogsértések elkerülése érdekében kezdeményezem:
	1) Biatorbágy Nagyközség jegyzőjénél - különös tekintettel a jogorvoslati jog biztosítására,   - hogy mindenkor a hatályos jogszabályi előírásoknak megfelelően járjon el. 
	2) Budaörs Város jegyzőjénél, hogy a városi gyámhivatal  vezetőjének figyelmét, hívja fel az ügyintézési határidők pontos betartására, a határozatok megfelelő jogszabályi hivatkozásának fontosságára. A gyámhivatal vezetője és munkatársai döntéseiknél a gyermekek mindenek felett álló érdekét tartsák szem előtt.

Budapest, 2001. augusztus 28.

Takács Albert