OBH 1725/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása:
	Önkormányzati képviselő panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert kifogásolta a Fővárosi Önkormányzat eljárását, a Bp. XXII. Ady Endre úton meglévő 12 db szennyvízleeresztő csatornanyílás végleges megszüntetése ügyében.
Az önkormányzati képviselő csatolta azt a 30 aláírással ellátott  panaszt is,  melyben a kifogásolt állapot megszüntetése érdekében az ő segítségét kérték az érintettek.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez és a jogbiztonságból fakadó tisztességes eljáráshoz való jog  megsértésének gyanúja miatt indult.
A megállapított tényállás:
	A panaszos Budafok-Tétény Budapest XXII. kerületi Önkormányzat képviselője beadványában előadta, hogy hat éve áll levelezésben különböző hivatalokkal, a választókörzetében működtetett "ideiglenes" szennyvíz-leeresztőhely megszüntetése érdekében. A probléma súlyosságát jelezve közölte, hogy az Ady Endre úton (főútvonal) leeresztett nagy mennyiségű szennyvíz a leeresztés helyén, de még a mellékutcákban is olyan bűzt okoz (a fürdőszobákban is), hogy az szinte mindenkinek elviselhetetlen rosszullétet okoz.
Az önkormányzati képviselőhöz forduló 30 érintett panaszos az alábbiakban foglalta össze sérelmét:
A társasházaktól, családi házaktól 10-25 méterre ürítik ki a szippantó kocsik tartalmát a csatornába. A probléma érinti az utcában lévő éttermet, a 41-es villamost, mivel a bűz csak 2-3 megálló után távozik a kocsikból. Az ürítések már reggel fél nyolckor kezdődnek, vagyis a szag bántja a munkába indulókat, az idős otthon maradó és reggelizni kívánó idős embereket, kismamákat, gyermekeket.  Ilyenkor a lépcsőházak, a lakások, de még a ruhásszekrények is telítődnek a kellemetlen bűzzel. A kocsik 10-15 percenként  követik egymást  a csatornanyílásnál, néha egyszerre kettesével állnak a leeresztőhely fölött. Ez egész nap folyamatosan így van, 15-16 óráig, de a tömény bűz még a késő esti órákban is elviselhetetlen. Volt olyan nap, hogy 32 szippantós kocsi "serénykedett" az akna körül. Szeretnének ablakot nyitni, de nem tehetik, hanem ezzel ellenkezőleg be kell zárkózni a bűz miatt. A helyzet méltatlan az emberhez és már elviselhetetlenné vált. A környezetben élőket hányinger kerülgeti a szagtól. Ezen kívül fennáll a fertőzésveszély is.
Az önkormányzati képviselő panaszával a Fővárosi Főügyészséghez is fordult, melyre vonatkozóan azt a választ kapta, hogy a beszerzett közegészségügyi iratok alapján szükségessé vált a leeresztő helyek kijelölésével kapcsolatos közgyűlési határozatok törvényességi felülvizsgálata.
Az ÁNTSZ XXII. kerületi Intézete már 1996-ban értesítette a kerületi önkormányzatot, hogy a szennyvízleeresztő helyekre vonatkozóan egyre több bejelentés érkezik.  A leürítő helyek működésére, bűzére a környék lakói joggal panaszkodnak. A panaszok végleges megszűnését a központi leeresztő hely mielőbbi kiépítése és üzembe helyezése jelentené. Az ÁNTSZ azt kérte, hogy a koncentrált szennyvíz-leeresztőhely kialakításáról az önkormányzat az Intézetet soron kívül értesítse.
A Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség a környezetszennyezés miatt  határozatával 1996-ban arra kötelezte a  Fővárosi Csatornázási Művek Rt-t, hogy a XXII. kerület Ady Endre úton a tartálykocsis leürítést szüntesse meg, továbbá a lakosságot nem zavaró új leeresztőhelyek kialakítására a szükséges intézkedést tegye meg. 
A Környezetvédelmi Főfelügyelőség az első fokú határozatot megsemmisítette, és megállapította, hogy az ezzel kapcsolatos feladatot a Fővárosi Önkormányzat látja el. A folyékony hulladékok leeresztő helyen történő elhelyezésének engedélyezése pedig a jegyző feladatát képezi.
A kerületi önkormányzat ezt követően 1997-ben a Fővárosi Önkormányzat felé olyan tartalmú közlést tett, hogy a Vasút utcai koncentrált leeresztőhely kialakításával a probléma véglegesen megoldódhat. Az önkormányzat képviselő-testülete, ugyancsak 1997-ben ezzel kapcsolatban a következő tartalmú határozatot hozta:
Budafok-Tétény Budapest XXII. ker. Önkormányzatának képviselő-testülete felkéri a polgármestert, kezdeményezze a Fővárosi Közgyűlésnél a Koltói Anna utcai, a Bartók Béla úti, a Vöröskereszt utcai és az Ady Endre úti 12 db szennyvíz leeresztőhely megszüntetését, és helyettük az ipari területen lévők használatát, illetve amennyiben ezek kapacitása nem lenne elegendő, a jogszabályi feltételeknek megfelelő új leeresztőhelyek  kijelölését. Határidő: 1998. május 30.
A Fővárosi Csatornázási Művek Rt 1998-ban a XXII. kerületi Önkormányzat részére ismertette a leeresztésre alkalmas helyeket, és egyben közölte, hogy a Koltói Anna utcai és az Ady Endre úti települési folyékony hulladék bebocsátási pontok megszüntetése ellen nem emelnek kifogást. 
A kerületi önkormányzat 1998-ban a megszüntetésre javasolt helyek mellett az új helyek kijelölésére vonatkozó címeket is közölte a Fővárosi Önkormányzat Közmű Ügyosztálya részére. (1. Gyár u.- Ártér u. sarkán lévő akna; 2. Háros úti 2 akna; 3. M0 autópálya és a Bp. Pusztaszabolcs vasútvonal közötti területen a Dózsa Gy. úttól kb. 500 m-re lévő akna.) Az Állami Autópálya az utóbbi hely kijelöléséhez hozzájárult. 1998-ban a kerületi önkormányzat még két ízben  kérte a Fővárosi Önkormányzat Közmű Ügyosztályának mielőbbi intézkedését.
Az ügy jogszabályi háttere:
•	1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről
45. § (1) A környezet- és település-egészségügy feladata a környezet egészségkárosító hatásainak vizsgálata és a megelőzés lehetőségeinek feltárása.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenység keretében rendszeresen vizsgálni kell a talaj, a felszíni és felszín alatti vizek, valamint az ivóvíz, továbbá a kültéri és belső téri levegő szennyezettségét, a szennyvízelvezetés és a szilárd hulladékok elhelyezésének állapotát, valamint mindezek egészségkárosító tényezőit, a környezeti zaj-, rezgés- és fényártalmakat, a hőmérsékleti és a légnyomás okozta ártalmakat, az ionizáló és nem ionizáló sugárzások mértékét és egészségkárosító hatását.
(3) Ha valamely környezeti tényező szintje meghaladja az egészségügyi határértéket, az érintett területen tartózkodó személyeket erről tájékoztatni kell, az egészségkárosító hatások megelőzéséhez szükséges teendők egyidejű közlésével. A feltárt hiányosság megszüntetésére, illetve az egészségkárosító hatás megelőzésére - a hiányosság jellegétől függően - intézkedni kell.
Az érintett alkotmányos jog:
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A vizsgált ügyekben  a mulasztás alapozta meg a vizsgálatot, tekintve, hogy a sérelmezett 12 db leeresztőhely megszüntetése érdekében nem történt eredményes intézkedés. A hosszú ideje fennálló panaszok bizonyítják, hogy ez ideig nem történt  eredményes intézkedés annak érdekében, hogy a Budapest XXII. ker. Ady Endre úti főútvonalon lévő 12 db környezetszennyező leeresztőhely véglegesen megszűnjön. A válaszok egyértelműen bizonyítják, van műszaki megoldás a korszerű, más helyen történő leeresztőhely kiépítésére, mellyel elkerülhető, hogy a szennylé, és a kellemetlen bűz az ott lakó állampolgárokat irritálja, az otthonokat elviselhetetlenné tegye. A főútvonali leeresztőhelyek felszámolásával megszűnik a folyékony hulladék közterületen való bűzölgése, a nyitott csatornából áradó elviselhetetlen szag, valamint az, hogy a lakókörnyezetben a tartálykocsik sorokban várakozzanak és ezzel szennyezzék a környezetet. Az Alkotmány kimondja, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van az egészséges környezethez és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. Ezt a jogot az állam többek között az épített és természetes környezet védelmével valósítja meg. A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog magában foglalja azt a jogos igényt, hogy az állampolgárok saját otthonukban zavartalanul éljenek, környezetszennyező, egészségkárosító tevékenységtől ne szenvedjenek. Jelen esetben nincs olyan értékelhető körülmény és konkuráló alkotmányos jog, amely ezt a jogot korlátozhatja.
A vizsgálat megállapította, hogy Budafok-Tétény Budapest XXII. kerületi Önkormányzatának évek óta szorgalmazott kezdeményezése ellenére a Fővárosi Önkormányzat  nem tett eredményes intézkedést a sérelmezett  leeresztőhelyek megszüntetésére, mely  mulasztás az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez való joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
Kezdeményezés:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján az alábbi kezdeményezéssel élek:
	1. Felkérem Budapest Főváros Önkormányzat képviseletében eljáró főpolgármestert, hogy a tegyen intézkedést a Közmű Ügyosztály és a Fővárosi Csatornázási Művek Rt. útján az új leeresztőhely kialakítására és kivitelezésére, és a XXII. kerületi önkormányzat által megjelölt valamennyi leeresztőhely mielőbbi megszüntetése érdekében.
	2. Felkérem a Fővárosi Csatornázási Művek Részvénytársaságot, mint közszolgáltatót, hogy szakmai munkájával, javaslataival segítse elő a mielőbbi megvalósítást és a panaszok  megszüntetését.
	Kérem a Főváros Főpolgármesterét, és a részvénytársaság vezérigazgatóját, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjukról, illetve intézkedésükről lehetőség szerint soron kívül, de legkésőbb 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.
Budapest, 2002. április 11.
Takács Albert