OBH 1668/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása
	Hivatalomhoz intézett névtelen beadványában a panaszos az Egressy Gábor Ipari Szakközépiskolában uralkodó állapotokról számolt be. Állítása szerint az iskola igazgatója egy tantermi rongálást követően azt közölte a diákokkal, hogy amíg nem térítik meg az okozott kárt, nem kapják meg félévi bizonyítványukat. A panaszos sérelmezte az érettségi utáni szakképzésben történő továbbtanulás felvételihez kötését, valamint kifogásolta, hogy az iskolában nem működik diákönkormányzat, amelynek következtében a diákok fokozottan kiszolgáltatott helyzetben vannak.
	A beadvány alapján, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésére hivatkozva, 2001. február 2-án vizsgálatot indítottam.
	A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem Budapest Főváros Főjegyzőjét, és figyelemmel a Közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX tv. 102. § (2) bekezdésének c) pontjára, amely szerint a fenntartó ellenőrzi a közoktatási intézmény (...) működésének törvényességét, továbbá az Obtv. 18. § (2)-(4) bekezdéseire felkértem, hogy tájékoztasson az üggyel kapcsolatos álláspontjáról, a beadvány alapján tett vagy tenni kívánt intézkedéséről.

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
•	Az Alkotmány 16. §-a értelmében a Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
•	Az Alkotmány 70/F. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.

Az ügy jogszabályi háttere és a vizsgálat megállapításai
	A fenntartó által elrendelt vizsgálat megállapította, hogy az 1999/2000. tanév során, 2000. február 13-án, a 13/A osztály tanulói betörték az általuk használt tanterem ablakát és megrongálták a székeket. Az eseményt követő megbeszélésen a diákok azon kérdésére, hogy “mi történik akkor, ha a kárt nem térítik meg?” az igazgató valóban azt válaszolta, hogy ebben az esetben például az iskola nem ad ki féléves bizonyítványt. E kijelentése ellenére az igazgató nem adott ki ilyen tartalmú utasítást, és a diákok is időben megkapták félévi bizonyítványaikat.
	Nem igazolta a vizsgálat a beadvány azon kitételét, amely szerint az érettségi utáni technikusi képzésre az arra történő felvételin “rosszul szereplő” diákok számára az iskola  “csak” egy egy éves irányítás technikusi minősítést adó évfolyamot indított.
	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kot) 42. § (1) bekezdésének értelmében az iskola - e törvényben foglalt kivétellel - meghatározhatja a tanulói jogviszony létesítésének tanulmányi feltételeit (a továbbiakban: felvételi követelmények). Az iskola a felvételi követelményeket a felvételi tájékoztatóban, a tanév rendjében meghatározott időben köteles nyilvánosságra hozni.
	A vizsgálat megállapította, hogy az igazgató megfelelően tájékoztatta a szülőket a számítástechnikai technikus képzés beiskolázási feltételeiről. Az iskolában elektronikai műszerész és irányítástechnikai műszerész szakon érettségit szerzett tanulók az érettségi utáni 13. évfolyamon, az írásbeli felvételi eredményétől függően tanulhatnak tovább a műszaki számítástechnikai technikus, illetve az ipari elektronikai technikus és a finommechanikai és automatizálási technikus szakon. Erről már az iskolába jelentkezéskor- a beiskolázás eljárási rendjének megfelelően – tájékoztatják úgy a szülőket, mint a tanulókat. Az irányítás technikus minősítést adó képzés pedig évek óta folyik az iskolában.
	A kapott tájékoztatás szerint nem felel meg a valóságnak a beadvány azon kitétele sem, hogy az iskola diákönkormányzata nem működik. Az iskola szervezeti és működési szabályzata, a nevelési és oktatási intézmények működéséről szóló, 11/1994 (VI.8) MKM rendelet 4. § (2) bekezdésének d) pontja értelmében rögzíti a diák-önkormányzati szerv, a diákképviselők, valamint az iskolai vezetők közötti kapcsolattartás formáját és rendjét. Az iskolai élet szervezésén, az iskolai diákújság készítésén és szerkesztésén túl  a diákok részt vesznek a Zuglói Gyermek-és Ifjúsági Önkormányzat munkájában is.
	Mindezek alapján megállapítottam, hogy az iskola a tanulói jogviszony létesítésének tanulmányi feltételei meghatározásakor nem sértette meg a diákok általam vizsgált alkotmányos jogait. Ezért a konkrét ügyben ajánlást nem teszek és a Hivatalomnál folyó eljárást megszüntetem.

Budapest, 2001. április 11.

Gönczöl Katalin