OBH 1652/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	A bejegyzés alatt álló "Pogányért Polgári Kör Érdekvédelmi Egyesület" (7666. Pogány, Nyárfás u. 6.) elnöke (panaszos) - az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában - sérelmezte, hogy a jelenleg is meglévő pécs-pogányi sportrepülőtér nyilvános kereskedelmi repülőtérré fejlesztése veszélyezteti lakókörnyezetüket, a tervezett beruházás megvalósításáról nem kaptak megfelelő tájékoztatást a község polgármesterétől, s hogy a környezetvédelmi szakhatóság a repülőtér fejlesztésére a környezetvédelmi engedélyt már ki is adta.
	Mivel a beadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.), a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.), illetve az egészséges környezethez való jog (Alk. 18. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
	Tájékoztatás céljából megkerestem Pogány Község Önkormányzatának polgármesterét (polgármester), valamint a Dél-dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőséget (elsőfokú környezetvédelmi hatóság) is.

Megállapított tényállás
	Az elsőfokú környezetvédelmi hatóság a 3019-17/2000. számú és 2000. szeptember 20-án kelt határozatával a Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzat részére - a határozatban foglalt feltételekkel - a Pogány község közigazgatási területén fekvő Pécs-Pogány sportcélú repülőtérnek regionális szerepkörrel bíró polgári közforgalmú nemzetközi repülőtérré való fejlesztéséhez környezetvédelmi engedélyt adott. Az elsőfokú környezetvédelmi hatóság tájékoztatása szerint hivatkozott határozata - fellebbezés híján - jogerőre emelkedett.
	Panaszos beadványában sérelmezte a hivatkozott környezetvédelmi engedély megadását, illetve, hogy Pogány Község Önkormányzata polgármesterétől (polgármester) a repülőtér továbbfejlesztésével összefüggő kérdésekről a helyi lakosság nem megfelelő tájékoztatást kapott, valamint hogy a már meglévő pogányi sportrepülőtér regionális szerepkörrel bíró polgári közforgalmú nemzetközi repülőtérré fejlesztésével együttjáró beruházás veszélyezteti lakókörnyezetüket, s egyebek mellett beadványához csatolta annak a mintegy 360 helyi lakosnak az aláírását tartalmazó ívet is, akik a repülőtérfejlesztés ügyében haladéktalanul tájékoztatást kérnek.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
Az Alkotmány 18. §-a rögzíti, hogy "A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez."
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (Tv.) 24. §-a előírja, hogy "Az épített környezet védelme kiterjed a településekre, az egyedi építményekre és műszaki létesítményekre."
A Tv. 27. §-a úgy szól, hogy "A természetes és épített környezet összehangolt védelme érdekében a területfejlesztési koncepciókban, a területrendezési és településrendezési tervek elkészítése során a bennük foglalt elképzelések várható környezeti hatásait is fel kell tárni, és értékelni, a szükséges környezetvédelmi intézkedéseket környezetvédelmi fejezetben - vagy önálló környezetvédelmi tervben, illetőleg programban - kell rögzíteni. Ezek tartalmi követelményeit e törvény, valamint külön jogszabályok állapítják meg."
A Tv. 37. §-ának (1) és a (2) bekezdése azt rendeli, hogy 
"(1) A környezet védelmének jogi szabályozását, a környezet védelmével összefüggő jogok és kötelezettségek megállapítását és megtartásuk ellenőrzését, a környezet védelmének tervezését és irányítását az állam és a helyi önkormányzat szervei látják el.
(2) Az állam biztosítja a környezet védelméhez fűződő állampolgári jogok és a más államokkal vagy nemzetközi szervezetekkel kötött környezetvédelmi egyezmények, szerződések érvényesülését."
A Tv. 43. §-ának (1), (2), (3) bekezdése rögzíti, hogy
"(1) A környezetvédelemmel összefüggő törvényjavaslat és más jogszabály (a továbbiakban együtt: jogszabály) az ország társadalmi-gazdasági tervei, területfejlesztési koncepciói, továbbá a regionális hatást eredményező döntések (a továbbiakban együtt: döntés) előkészítője köteles az intézkedés környezetre gyakorolt hatásait vizsgálni és értékelni, s azt vizsgálati elemzésben (a továbbiakban: vizsgálati elemzés) összefoglalni.
(2) A (1) bekezdés alkalmazásában a környezetvédelemmel összefüggő jogszabály az a törvény, kormányrendelet, miniszteri rendelet, illetőleg döntés, amely
a) a környezeti elemekre,
b) a környezet minőségére, vagy
c) a környezettel összefüggésben az emberi egészségre hatást gyakorol.
(3) A környezetvédelemmel összefüggő gazdasági szabályozó eszközök (vám-, adó- és illetékszabályok stb.) bevezetésére irányuló szabályozások, továbbá jelentős módosítások esetében a vizsgálati elemzést minden esetben el kell végezni."
A Tv. 44. §-ának (1) és a (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy 
"(1) A vizsgálati elemzésnek különösen a következőkre kell kiterjednie:
a tervezett előírások, intézkedések mennyiben befolyásolják, illetőleg javíthatják a környezet állapotát;
a tervezett intézkedések elmaradása esetén milyen kár érheti a környezetet, illetőleg a lakosságot;
a hazai feltételek mennyiben adottak a tervezett intézkedések bevezetéséhez;
a közigazgatási szervek mennyiben felkészültek a tervezett intézkedések végrehajtására;
a tervezett intézkedések megvalósításához az állami, pénzügyi, szervezeti és eljárási feltételek rendelkezésre állnak-e;
a javaslat mennyiben jelent eltérést a nemzetközileg általánosan elfogadott megoldásoktól.
(2) A 43. § (1) bekezdésében meghatározott tervezeteket és a vizsgálati elemzést a döntésre jogosult szervhez történő benyújtás előtt - véleménynyilvánítás céljából - meg kell küldeni az Országos Környezetvédelmi Tanácsnak. A véleménynyilvánításra - a tervezet kézbesítésétől számított - legalább harminc napot kell biztosítani.

A Tv. 46. §-ának (1) bekezdése szerint "A települési önkormányzat (Budapesten a Fővárosi Önkormányzat is) a környezet védelme érdekében
biztosítja a környezet védelmét szolgáló jogszabályok végrehajtását, ellátja a hatáskörébe utalt hatósági feladatokat;
a Programban foglalt célokkal, feladatokkal és a település rendezési tervével összhangban illetékességi területére önálló települési környezetvédelmi programot dolgoz ki, amelyet képviselő-testülete (közgyűlése) hagy jóvá;
a környezetvédelmi feladatok megoldására önkormányzati rendeletet bocsát ki, illetőleg határozatot hoz;
együttműködik a környezetvédelmi feladatot ellátó egyéb hatóságokkal, más önkormányzatokkal, társadalmi szervezetekkel;
elemzi, értékeli a környezet állapotát illetékességi területén, és arról szükség szerint, de legalább évente egyszer tájékoztatja a lakosságot;
a fejlesztési feladatok során érvényesíti a környezetvédelem követelményeit, elősegíti a környezeti állapot javítását."

A Tv. 47. §-ának (1), (2) és a (3) bekezdése rögzíti, hogy 
"(1) A 46. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott települési környezetvédelmi programnak tartalmaznia kell, különösen:
a települési környezet tisztasága,
a csapadékvíz-elvezetés,
a kommunális szennyvízkezelés, -gyűjtés, -elvezetés, -tisztítás,
kommunális hulladékkezelés,
a lakossági és közszolgáltatási (vendéglátás, település-üzemeltetés, kiskereskedelem) eredetű zaj-, rezgés- és légszennyezés elleni védelem,
a helyi közlekedésszervezés,
az ivóvízellátás,
az energiagazdálkodás,
a zöldterület-gazdálkodás,
a feltételezhető rendkívüli környezetveszélyeztetés elhárításának és a környezetkárosodás csökkentésének
településre vonatkozó feladatait és előírásait.
(2) A települési önkormányzat gondoskodik a települési környezetvédelmi programban foglalt feladatok végrehajtásáról, a végrehajtás feltételeinek biztosításáról, figyelemmel kíséri az azokban foglalt feladatok megoldását, és a programot szükség szerint - de legalább kétévente - felülvizsgálja.
(3) A jóváhagyott környezetvédelmi programban meghatározott feladatokat a település rendezési terveinek jóváhagyása során, illetve az önkormányzat által hozott más határozat meghozatalával - szükség esetén önkormányzati rendelet megalkotásával - kell végrehajtani."
A Tv. 66. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A környezethasználat
környezeti hatásvizsgálatra kötelezett tevékenységek esetén a felügyelőség által - más, a tevékenységgel összefüggő engedélyeket megelőzően, illetőleg feltételeként - kiadott környezetvédelmi engedély [70. § (2) bek. b) pont; 71. § (4) bek. a) pont],
környezetvédelmi felülvizsgálat hatálya alá tartozó tevékenységek esetén a felügyelőség által kiadott környezetvédelmi működési engedély [79. § (1) bek. a) pont],
egyéb, az a) és b) pont hatálya alá nem tartozó - a külön jogszabályokban meghatározott - esetekben a felügyelőség, illetőleg az önkormányzati környezetvédelmi hatóság (a továbbiakban együtt: környezetvédelmi hatóság) által kiadott határozat, vagy szakhatósági állásfoglalásuk figyelembevételével más hatóság által kiadott határozat
jogerőre emelkedését követően kezdhető meg, illetőleg folytatható."
A Tv. 67. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "A környezetre jelentős mértékben hatást gyakorló tevékenység [(2) bek. a) pont] megkezdése előtt környezeti hatásvizsgálatot kell végezni."
A Tv. 90. §-a úgy rendelkezik, hogy "A környezetvédelmi hatósági eljárásokra - e törvényben foglalt eltérésekkel - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvényt kell alkalmazni."
A Tv. 97. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Az állampolgárok - e törvényben és más jogszabályban meghatározott módon - jogosultak részt venni a környezettel kapcsolatos eljárásban."
A Tv. 98. §-ának (1) és a (2) bekezdése akként rendelkezik, hogy
"(1) Az állampolgárok által a környezetvédelmi érdekeik képviseletére létrehozott egyesületeket és más politikai pártnak, érdekképviseletnek nem minősülő - a hatásterületen működő - társadalmi szervezeteket (a továbbiakban: szervezet) a környezetvédelmi államigazgatási eljárásokban területükön az ügyfél jogállása illeti meg.
(2) A szervezet joga, hogy tagsága érdekeit képviselve
közreműködjön a működési vagy tevékenységi területét érintő területfejlesztési, területrendezési tervek és környezetvédelmi programok kidolgozásában;
részt vegyen - e törvény szabályai szerint - a környezetvédelmi engedélyezési eljárásban;
véleményezze a környezettel kapcsolatos állami és önkormányzati jogszabályok tervezeteit."
A Tv. 99. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "Környezetveszélyeztetés, környezetszennyezés vagy környezetkárosítás esetén a szervezet a környezet védelme érdekében jogosult fellépni, és
állami szervtől, helyi önkormányzattól a megfelelő, hatáskörébe tartozó intézkedés megtételét kérni, vagy a
környezethasználó ellen pert indítani."
A pécs-pogányi repülőtér önkormányzati tulajdonba adásáról és kereskedelmi repülőtérré fejlesztéséről szóló 2122/1998. (V.6.) Korm. határozat (H) a következőképpen rendelkezik: 
"1) A Kormány
a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény (a továbbiakban: Lt.) 40. §-a alapján egyetért azzal, hogy a Kincstári Vagyoni Igazgatóság - az egyes sportcélú ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1996. évi LXV. törvény alapján - a pécs-pogányi sportcélú repülőtér Pogány község külterületén lévő 08, 09 hrsz.-ú, 86 ha 7823 (bruttó) m2 alapterületű, al- és felépítményes ingatlanainak tulajdonjogát Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata és Pogány Község Önkormányzata számára szerződésben átruházta;
az Lt. 37. §-ának (2) bekezdése alapján előzetesen egyetért a repülőtér nyilvános, kereskedelmi repülőtérré való fejlesztésével.
A fejlesztéssel összefüggésben - a hatósági engedélyezési eljárásokat megelőzően - el kell végezni a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 43-44. §-aiban előírt vizsgálati elemzést, amelynek eredményéről az Országos Környezetvédelmi Tanács állásfoglalásának ismeretében a Kormányt tájékoztatni kell.
Felelős:
közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter

környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter

Határidő:
2001. június 30."

A polgármester rövid úton adott tájékoztatása szerint a Pécs Pogány repülőtér fejlesztése ügyében érdemi hatósági döntés még nem történt. A repülőtér fejlesztése "... megvalósítási tanulmány szintjén áll". Ettől eltérően panaszos állítása szerint: "Informális eszközökkel tudomásunkra jutott, hogy a beruházásról kész tervek állnak rendelkezésre, az engedélyezési eljárás folyamatban van, a környezetvédelmi szakhatóság a szakhatósági engedélyt kiadta ... a szakhatósági engedély ismeretében lakossági kezdeményezésre aláírást gyűjtöttünk (másolatban csatoljuk). A célunk az volt, hogy a lakosság az épített és a természeti környezetet alapvetően érintő beruházásról információt kapjon. A hivatal - tudomást szerezve kezdeményezésünkről - falugyűlést szervezett. Az érdeklődést jellemzi, hogy a megjelentek jelentős része nem fért be a rendelkezésre álló nagyméretű terembe." Panaszos megítélése szerint a polgármester által a falugyűlésen a repülőtér fejlesztéséről adott tájékoztatás nem volt kielégítő. 
	A vizsgálat feltárta, hogy a környezetvédelmi engedélyt az elsőfokú környezetvédelmi hatóság kiadta annak ellenére, hogy a már hivatkozott H. 1/b) pontja szerint a Kormány csak "előzetes egyetértését" adta a repülőtér nyilvános kereskedelmi repülőtérré fejlesztéséhez. A vizsgálat megállapította, hogy a már említett H. 2) pontjában megjelölt feladat megvalósításáért felelőssé tett minisztereknek "... a hatósági engedélyezési eljárásokat megelőzően" 2000. június 30. napjáig kell a H. 2) pontjában írt feladatokat elvégezni, mely feladat elvégzése még nem történt meg. Az elsőfokú környezetvédelmi hatóság - a H. 2) pontjában foglalt feltétel teljesítésének hiányában adta ki környezetvédelmi engedélyét a repülőtér fejlesztéséhez, mely határozat fellebbezés híján jogerőssé vált. Megállapítottam, hogy a környezetvédelmi hatóságnak a H. 2) pontjában foglalt rendelkezés mellőzésével lefolytatott eljárása, s ennek alapján hozott határozata jogbizonytalanságot idézett elő, ezért a határozat törvénysértő, sérti a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét, mely az említett alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot idézett elő. 

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 23. §-ának (1) bekezdésére hivatkozással az alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében a már megjelölt elsőfokú környezetvédelmi hatóság határozata elleni törvényességi óvás benyújtását kezdeményezem a Baranya megyei főügyésznél.
	A jövőbeni hasonló esetek elkerülése érdekében Pogány Község Önkormányzata polgármesterénél olyan intézkedések megtételét kezdeményezem, melyek biztosítják a repülőtér fejlesztésével összefüggő folyamatos lakossági tájékoztatást.
	Kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi álláspontjáról, tervezett vagy megtett intézkedéséről - polgármester úr tájékoztatását 30 napon belül -, főügyész úr tájékoztatását 60 napon belül kérem.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, a legfőbb ügyészt, a Baranya megyei főügyészt, valamint a Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatának-, illetve a Pogány Község Önkormányzatának polgármesterét, a Környezet- és Természetvédelmi Főfelügyelőség és a Dél-dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2001. május 7.

Gönczöl Katalin